William V. Sullivan
William V. Sullivan | |
![]() | |
Född | 18 december 1857 Winona, USA |
---|---|
Död | 21 mars 1918[1] (60 år) Oxford, USA |
Begravd | Oxford Memorial Cemetery[2] |
Medborgare i | USA |
Utbildad vid | Vanderbilt University ![]() |
Sysselsättning | Politiker, advokat |
Befattning | |
Ledamot av USA:s representanthus Amerikansk senator USA:s 55:e kongress, Mississippi (klass 2) (1898–1899)[3] Amerikansk senator USA:s 56:e kongress, Mississippi (klass 2) (1899–1901)[3] | |
Politiskt parti | |
Demokratiska partiet | |
Redigera Wikidata |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/d/d5/William_V_Sullivan.jpg)
William Van Amberg Sullivan, född 18 december 1857 i Montgomery County, Mississippi, död 21 mars 1918 i Oxford, Mississippi, var en amerikansk advokat och politiker (demokrat). Han representerade delstaten Mississippi i båda kamrarna av USA:s kongress, först i representanthuset 1897-1898 och sedan i senaten 1898-1901. Han ledde år 1908 en mobb som tog livet av en brottsmisstänkt svart man, Nelse Patton, i Oxford, Mississippi.
Jurist och politiker
[redigera | redigera wikitext]Sullivan inledde 1872 sina universitetsstudier vid University of Mississippi. Efter studierna där fortsatte han sedan med juridikstudier vid Vanderbilt University.[4]
Juridiska fakulteten vid Vanderbilt inledde sin verksamhet höstterminen 1874. Av de första sju studenterna var Sullivan den första att avlägga sin juristexamen redan i slutet av det första läsåret. Han hade fullföljt den tvååriga juristutbildningen på ett år.[5] Sullivan fick sin examen den 27 maj 1875. Han var inte den allra första att bli färdig från Vanderbilt University, eftersom de första studenterna från universitetets medicinska fakultet hade fått sina examina tre månader tidigare.[6]
Sullivan blev en av de mest framgångsrika juristerna i Lafayette County, Mississippi. Efter hustrun Belles död 1895 fick hon ett av de mest framträdande gravmonumenten i Oxford. Sullivan blev invald i representanthuset i kongressvalet 1896 och blev senare utnämnd till senaten. Han valdes sedan att stanna kvar i senaten fram till år 1901.[7]
Ledare av lynchmobben
[redigera | redigera wikitext]Mississippi hade det största antalet lynchningar av alla delstater och Sullivan var en offentlig figur som påverkade denna dystra statistik. Sullivan skröt år 1908 om att han hade lett lynchmobben som tog livet av Nelse Patton: "I led the mob which lynched Nelse Patton and I am proud of it. I directed every movement of the mob and I did everything I could see to that he was lynched." ("Jag ledde mobben som lynchade Nelse Patton och jag är stolt över det. Jag styrde mobbens varje rörelse och jag gjorde allt jag kunde för att se till att han blev lynchad.")[8]
Sheriffen som hade anhållit Nelse Patton hade stängt in honom i en cell och gömt nyckeln för att förhindra lynchningen. Han vägrade dessutom att berätta i vilken cell Patton befann sig. Mobben, som leddes av Sullivan, fick hålla på i flera timmar med hammare, huggmejslar, sågar och tunga timmerstockar för att bryta sig in. Till sist sköt de Patton flera gånger och hängde honom. Den tioåriga pojken William Falkner, senare William Faulkner, bodde i närheten och den omtalade lynchningen måste, åtminstone enligt Joel Williamson i boken William Faulkner and Southern History, ha lämnat ett tungt intryck i den blivande författaren.[9]
Den lynchade Nelse Patton hade varit en av juristen William V. Sullivans klienter då han ett par år tidigare hade varit anklagad för att ha illegalt sålt sprit. Det fanns en specifik lag mot att sälja alkoholdrycker i området kring University of Mississippi. Med toppjuristen Sullivans hjälp hade Patton klarat sig med ett 90 dagar långt fängelsestraff och böter. Orsaken till lynchningen år 1908 var att Patton misstänktes för att ha mördat en vit kvinna. Sullivan rättfärdigade sitt handlande med kombinationen av offrets och Pattons ras och kön: "Cut a white woman's throat and a Negro? Of course I wanted him lynched."[10]
Familj
[redigera | redigera wikitext]Dottern Ellen Sullivan Woodward fortsatte i faderns fotspår som politiker. Hon blev 1925 invald i delstatens lagstiftande församling och fortsatte sedan sin karriär i flera olika poster inom delstatspolitiken i Mississippi. Hon profilerade sig i jämlikhetsdebatten och konsekvent krävde att kvinnor ska få lika lön för lika arbete. Hon var den enda av Sullivans fem barn att välja politikeryrket.[11]
Sonen Murray Sullivan (1881-1941) arbetade under första världskriget i Peking för American International Corporation. Han fick representera ententens sibiriska kommission och var deras inköpare (general purchasing agent) i norra Kina. Han var sedan verksam som ingenjör i Utah fram till 1930-talet.[12]
Noter
[redigera | redigera wikitext]- ^ Find a Grave, 8004406, William Van Amberg Sullivan, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ Find a Grave, 8004406, läs online, läst: 10 januari 2022.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] Biographical Directory of the United States Congress, United States Government Publishing Office, 1903, läst: 29 januari 2021.[källa från Wikidata]
- ^ Williamson, Joel, William Faulkner and Southern History, s. 105. Oxford University Press 1993.
- ^ A Brief History of Vanderbilt University Law School Arkiverad 23 augusti 2007 hämtat från the Wayback Machine.. Vanderbilt University. Läst 27 maj 2009.
- ^ Jon W. Bruce & D. Don Welch: "Vanderbilt Law School in the Nineteenth Century: Its Creation and Formative Years" i Vanderbilt Law Review Vol. 56, nr. 2, mars 2003, s. 514.
- ^ Williamson, William Faulkner and Southern History, s. 105.
- ^ Cresswell, Stephen, Rednecks, Redeemers, and Race: Mississippi after Reconstruction, 1877-1917, s. 64. Heritage of Mississippi Series. University Press of Mississippi 2006.
- ^ Williamson, William Faulkner and Southern History, s. 158-159.
- ^ Williamson, William Faulkner and Southern History, s. 160-161.
- ^ Mississippi, a Guide to the Magnolia State, s. 259. Federal Writers' Project. Works Progress Administration 1959.
- ^ Utah State History Finding Aids Arkiverad 1 april 2013 hämtat från the Wayback Machine.. The Murray Sullivan Papers, 1907-1932. Utah State Historical Society. Läst 27 maj 2009.
Externa länkar
[redigera | redigera wikitext]- Biographical Directory of the United States Congress
- Political Graveyard
- William V. Sullivans grav på Find A Grave (engelska)
|