Gorzów Wielkopolski: Skillnad mellan sidversioner
Hovastro (Diskussion | Bidrag) |
Hovastro (Diskussion | Bidrag) |
||
Rad 95: | Rad 95: | ||
===Landsbergs historia fram till 1945=== |
===Landsbergs historia fram till 1945=== |
||
[[Fil:Katedra w nocy pion Gorzów.JPG|miniatyr|Domkyrkan i Gorzów]] |
[[Fil:Katedra w nocy pion Gorzów.JPG|miniatyr|Domkyrkan i Gorzów, Mariakyrkan, är ett viktigt landmärke och ligger vid stora torget i centrum.]] |
||
Arkeologiska fynd har visat att området är bebott sedan förhistorisk tid. Under [[folkvandringstiden]] bosatte sig [[slavisk]]a stammar i området. Under hertigen [[Leszek I av Polen]] i början av 1200-talet bjöds tysktalande bosättare in att slå sig ned i området, och efter hertigens död 1237 kom [[Mark Brandenburg|markgrevskapet Brandenburg]] att överta den politiska makten i vad som senare blev [[Neumark]]. År 1257 grundades det nuvarande Gorzów, staden ''Landsberg'', av [[Johan I av Brandenburg]] och en bro över floden [[Warta]] byggdes. Nybyggarna i området talade huvudsakligen [[lågtyska]] dialekter. Staden kallades ända fram till 1500-talet Neu-Landsberg, |
Arkeologiska fynd har visat att området är bebott sedan förhistorisk tid. Under [[folkvandringstiden]] bosatte sig [[slavisk]]a stammar i området. Under hertigen [[Leszek I av Polen]] i början av 1200-talet bjöds tysktalande bosättare in att slå sig ned i området, och efter hertigens död 1237 kom [[Mark Brandenburg|markgrevskapet Brandenburg]] att överta den politiska makten i vad som senare blev [[Neumark]]. År 1257 grundades det nuvarande Gorzów, staden ''Landsberg'', av [[Johan I av Brandenburg]] och en bro över floden [[Warta]] byggdes. Nybyggarna i området talade huvudsakligen [[lågtyska]] dialekter. Staden kallades ända fram till 1500-talet ''Neu-Landsberg'', "Nya Landsberg", för att skilja den från den befintliga staden ''[[Altlandsberg]]'', "gamla Landsberg", i närheten av [[Berlin]]. Domkyrkan i Gorzów, Mariakyrkan, uppfördes på 1200-talet som Landsbergs stadskyrka och är därmed stadens äldsta byggnadsverk. Under början av 1300-talet byggdes stadsmurarna, som idag endast till en liten del är bevarade. |
||
Staden utvecklades under senmedeltiden till områdets viktigaste handelsplats och blev med tiden viktig för handeln mellan [[Tysk-romerska riket]] och Polen. Under [[trettioåriga kriget]] förstördes förstäderna utanför ringmuren helt. Ullhandel och väverier var en viktig näring under 1700-talet. |
Staden utvecklades under senmedeltiden till områdets viktigaste handelsplats och blev med tiden viktig för handeln mellan [[Tysk-romerska riket]] och Polen. Under [[trettioåriga kriget]] förstördes förstäderna utanför ringmuren helt. Ullhandel och väverier var en viktig näring under 1700-talet. |
Versionen från 14 oktober 2012 kl. 16.31
Gorzów Wielkopolski | |||
tyska: Landsberg an der Warthe | |||
Stad | |||
Utsikt över Gorzów Wielkopolski
| |||
|
|||
Officiellt namn: Gorzów Wielkopolski | |||
Land | ![]() | ||
---|---|---|---|
Vojvodskap | Lubusz | ||
Flod | Warta | ||
Höjdläge | 19 m ö.h. | ||
Koordinater | 52°44′N 15°14′Ö / 52.733°N 15.233°Ö | ||
Area | 86 km² | ||
Folkmängd | 125 149 (2009) | ||
Befolkningstäthet | 1 455 invånare/km² | ||
Grundad | 1257 | ||
Borgmästare | Tadeusz Jędrzejczak | ||
Tidszon | CET (UTC+1) | ||
- sommartid | CEST (UTC+2) | ||
Postnummer | 66-400 till 66-414 | ||
Riktnummer | (+48) 95 | ||
Registreringsskylt | FG | ||
Geonames | 3098722 7532087 | ||
Gorzów Wielkopolskis läge i Polen
| |||
Webbplats: www.gorzow.pl | |||
Gorzów Wielkopolski [ˈgɔʒuf vʲɛlkɔ'pɔlski] (före 1945 känd under det tyska namnet Landsberg an der Warthe, kasjubiska: Lãdzberch) är en stad i vojvodskapet Lubusz (Województwo lubuskie) i nordvästra Polen. Staden är en av två huvudstäder i Lubusz; Gorzów är säte för vojvoden, medan Zielona Góra är säte för vojvodskapets parlament och regering. Invånarantalet är 125 149 (2009).
Geografi
Staden ligger i Lubusz vojvodskap nära Polens västra gräns, omkring 130 kilometer nordväst om Poznań. Floden Warta rinner igenom staden, och den gamla stadskärnan är belägen vid flodens norra strand. Staden ligger omkring 45 kilometer från den närmaste gränsövergången till Tyskland vid Kostrzyn nad Odrą. Gorzów omges av flera höga kullar och stora skogsområden.
Historia
Landsbergs historia fram till 1945
Arkeologiska fynd har visat att området är bebott sedan förhistorisk tid. Under folkvandringstiden bosatte sig slaviska stammar i området. Under hertigen Leszek I av Polen i början av 1200-talet bjöds tysktalande bosättare in att slå sig ned i området, och efter hertigens död 1237 kom markgrevskapet Brandenburg att överta den politiska makten i vad som senare blev Neumark. År 1257 grundades det nuvarande Gorzów, staden Landsberg, av Johan I av Brandenburg och en bro över floden Warta byggdes. Nybyggarna i området talade huvudsakligen lågtyska dialekter. Staden kallades ända fram till 1500-talet Neu-Landsberg, "Nya Landsberg", för att skilja den från den befintliga staden Altlandsberg, "gamla Landsberg", i närheten av Berlin. Domkyrkan i Gorzów, Mariakyrkan, uppfördes på 1200-talet som Landsbergs stadskyrka och är därmed stadens äldsta byggnadsverk. Under början av 1300-talet byggdes stadsmurarna, som idag endast till en liten del är bevarade.
Staden utvecklades under senmedeltiden till områdets viktigaste handelsplats och blev med tiden viktig för handeln mellan Tysk-romerska riket och Polen. Under trettioåriga kriget förstördes förstäderna utanför ringmuren helt. Ullhandel och väverier var en viktig näring under 1700-talet.
År 1857 anslöts staden till järnvägsnätet som en station på den preussiska östra stambanan.
Våren 1945 erövrades staden av sovjetiska trupper och efter krigsslutet tvångsförflyttades de tyskspråkiga invånare som inte redan flytt västerut under kriget, enligt Potsdamöverenskommelsen. Den östtyska författaren Christa Wolf är känd för att ha skildrat sina upplever som barn i en sådan tysk familj som tvångsförflyttades från staden.
Gorzów efter 1945
Landsberg bytte nu officiellt namn till Gorzów Wielkopolski. De tidigaste kartorna som visar det polska namnet Gorzów på staden härstammar från 1700-talet. Namnet Wielkopolski, "i Storpolen", valdes utifrån den dåvarande regionindelningen, trots att den historiska regionen och dagens vojvodskap Storpolen i strikt mening ligger längre österut.
Staden återbefolkades huvudsakligen av polsktalande invånare från centrala Polen, och trots tvångsfördrivningarna växte staden under efterkrigstiden till mer än dubbla invånarantalet jämfört med före kriget, vilket ledde till att stora förortsområden med höghus i betong byggdes.
I en folkomröstning 2000 om att ändra stadens namn beslutades att även i forsättningen officiellt kalla staden Gorzów Wielkopolski, trots att den inte längre administrativt tillhör Storpolen.
Kommunikationer
Staden har järnvägsförbindelse med Kostrzyn nad Odrą västerut och Poznań åt sydost.
Lokaltrafik
Staden har ett spårvagnsnät, grundat 1899.
Vänorter
- Cava de’ Tirreni (Italien)
- Eberswalde (Tyskland)
- Frankfurt an der Oder (Tyskland)
- Herford (Tyskland)
- Jönköping (Sverige)
- Sumy (Ukraina)
- Teramo (Italien)
Kända Gorzówbor
- Georg Axhausen, (1877-1960), tysk kirurg.
- Gottfried Bernhardy (1800-1875), tysk filolog.
- Eduard Boas (1815-1853), tysk författare.
- Hermann Ende (1829-1907), tysk arkitekt.
- Victor Klemperer (1881-1960), tysk författare.
- Kazimierz Marcinkiewicz (född 1959), Polens premiärminister 2005-2006.
- Christa Wolf (1929-2011), tysk författare.
Källor
- Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från tyskspråkiga Wikipedia, Gorzów Wielkopolski.
Externa länkar
Wikimedia Commons har media som rör Gorzów Wielkopolski.