Fem unga: Skillnad mellan sidversioner
m parameterfix, replaced: |huvudkaraktärer → |huvudpersoner med AWB |
Kitayama (Diskussion | Bidrag) Ingen redigeringssammanfattning |
||
(9 mellanliggande sidversioner av 7 användare visas inte) | |||
Rad 13: | Rad 13: | ||
|land = {{Flaggbild2|Sverige}} |
|land = {{Flaggbild2|Sverige}} |
||
|ämne = |
|ämne = |
||
|genre = |
|genre = [[modernism]] |
||
|förlag = [[Bonniers]] |
|förlag = [[Bonnierförlagen|Bonniers]] |
||
|år = [[Litteraturåret 1929|1929]] |
|år = [[Litteraturåret 1929|1929]] |
||
|sv_år = |
|sv_år = |
||
Rad 34: | Rad 34: | ||
|efterföljs_av = |
|efterföljs_av = |
||
}} |
}} |
||
[[Fil:Erik Asklund.jpg|100 px|höger|Erik Asklund]] |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
[[Fil:Gustav Sandgren.jpg|100px|höger|Gustav Sandgren]] |
|||
'''Fem unga''', även skrivet '''5 unga''', är en [[antologi]] med [[dikter]] och [[prosa]] som utkom år [[Litteraturåret 1929|1929]] med fem unga svenska [[författare]]s alster. |
|||
{{multiple image|perrow = 3|total_width=300 |
|||
⚫ | Antologin utmanade de rådande litterära konventionerna med sina fria versformer och författarnas förespråkande av [[primitivism]] och "livsdyrkan" av tillvarons alla aspekter väckte uppseende. |
||
| image1 =Gustav Sandgren 1932.jpg |width1=100|height1=118 |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
|image5=Erik Asklund.jpg|width5=140| |
|||
|footer=Överst från vänster: Gustav Sandgren, Josef Kjellgren, Artur Lundkvist, Harry Martinson och Erik Asklund. |
|||
}} |
|||
'''Fem unga''', även skrivet '''5 unga''', är en [[antologi]] med [[dikter]] och [[prosa]] som utkom [[Litteraturåret 1929|1929]], skrivna av [[Artur Lundkvist]], [[Harry Martinson]], [[Erik Asklund]], [[Gustav Sandgren]] och [[Josef Kjellgren]]. Boken anses vara banbrytande inom svensk litteraturhistoria, i synnerhet för [[arbetarlitteratur]]en. |
|||
⚫ | |||
⚫ | Det var främst Lundkvist, Kjellgren och Asklund som anslöt till den litterära ideologin medan Martinson och Sandgren redan från början var mer självständiga och ställde sig avvaktande till delar av den. Gustav Sandgren, som med sina romantiska prosastycken i antologin framstod som den kanske mest avvikande av de fem, blev till slut den ende som en längre tid höll sig kvar vid primitivism och livsdyrkan. |
||
==Bakgrund== |
==Bakgrund== |
||
Asklund och Kjellgren var barndomsvänner och hade växt upp tillsammans på [[Södermalm]]. Lundkvist, som 1926 flyttat till Stockholm, blev bekant med dem och beskrev senare Asklund som sin närmaste kamrat vid tiden. Tillsammans utgjorde de grupperingens kärntrupp och började lägga upp planer på ett gemensamt framträdande i en antologi med unga författare med [[modernism|modernistisk]] inriktning. |
Asklund och Kjellgren var barndomsvänner och hade växt upp tillsammans på [[Södermalm]]. Lundkvist, som 1926 flyttat till Stockholm, blev bekant med dem och beskrev senare Asklund som sin närmaste kamrat vid tiden. Tillsammans utgjorde de grupperingens kärntrupp och började lägga upp planer på ett gemensamt framträdande i en antologi med unga författare med [[modernism|modernistisk]] inriktning. |
||
Lundkvist var den ende som var bekant med alla författarna i kretsen. Han hade träffat på Martinson 1927 och tog brevkontakt med Sandgren efter att ha lagt märke till bidrag av denne i ''[[Stormklockan]]''. Snart stod även Asklund och Kjellgren i brevkontakt med Sandgren. 1928 skickades en första version av antologin, då kallad ''Sex unga'', till förlaget men refuserades. Den sjätte författaren i kretsen var Olle Wedholm. Denne uteslöts dock sedan ''Sex unga'' refuserats och förlaget haft särskilt starka betänkligheter mot Wedholms bidrag.<ref>Kjell Espmark ''Livsdyrkaren Artur Lundkvist'', Bonniers 1964, sid. 40</ref> |
Lundkvist var den ende som var bekant med alla författarna i kretsen. Han hade träffat på Martinson 1927 och tog brevkontakt med Sandgren efter att ha lagt märke till bidrag av denne i ''[[Stormklockan]]''. Snart stod även Asklund och Kjellgren i brevkontakt med Sandgren. 1928 skickades en första version av antologin, då kallad ''Sex unga'', till förlaget men refuserades. Den sjätte författaren i kretsen var Olle Wedholm. Denne uteslöts dock sedan ''Sex unga'' refuserats och förlaget haft särskilt starka betänkligheter mot Wedholms bidrag.<ref>Kjell Espmark ''Livsdyrkaren Artur Lundkvist'', Bonniers 1964, sid. 40</ref> |
||
==Stil == |
|||
⚫ | Antologin utmanade de rådande litterära konventionerna med sina [[fri vers|fria versformer]] och författarnas förespråkande av [[primitivism]] och "livsdyrkan" av tillvarons alla aspekter väckte uppseende. De unga författarna var influerade av diktare som [[Walt Whitman]], [[Carl Sandburg]], [[Langston Hughes]] och [[Elmer Diktonius]] och tog intryck från [[futurism]]en. Med stark framtidsoptimism skrev de om maskiner och kroppsarbete, om det moderna stadslivet, jazz och erotik vilket var något helt nytt i svensk litteratur. Av vissa kritiker avfärdades de som "asfaltdiktare" och "sexualromantiker". |
||
⚫ | |||
⚫ | Det var främst Lundkvist, Kjellgren och Asklund som anslöt till den litterära ideologin medan Martinson och Sandgren redan från början var mer självständiga och ställde sig avvaktande till delar av den. Gustav Sandgren, som med sina romantiska prosastycken i antologin framstod som den kanske mest avvikande av de fem, blev till slut den ende som en längre tid höll sig kvar vid primitivism och livsdyrkan. |
||
==Utgivning och inflytande== |
==Utgivning och inflytande== |
||
Rad 60: | Rad 66: | ||
==Innehåll== |
==Innehåll== |
||
⚫ | |||
{{Kolumner|3}} |
|||
⚫ | |||
*''Kvinnor vid en mur'' |
*''Kvinnor vid en mur'' |
||
*''Vid havet'' |
*''Vid havet'' |
||
Rad 68: | Rad 76: | ||
*''Blodigt huvud'' |
*''Blodigt huvud'' |
||
===Josef Kjellgren=== |
|||
*''Arbetsrytm'' |
*''Arbetsrytm'' |
||
*''Episod'' |
*''Episod'' |
||
Rad 80: | Rad 88: | ||
*''Pastell'' |
*''Pastell'' |
||
===Artur Lundkvist=== |
|||
*''Jazz'' |
*''Jazz'' |
||
*''Neger med saxofon'' |
*''Neger med saxofon'' |
||
Rad 96: | Rad 104: | ||
*''I gulflammiga morgonrockar drömmer vi'' |
*''I gulflammiga morgonrockar drömmer vi'' |
||
*''Du kom - och det var i min flodtid'' |
*''Du kom - och det var i min flodtid'' |
||
*''Helvete'' |
*''Helvete'' |
||
===Harry Martinson=== |
|||
*''Tanke'' |
*''Tanke'' |
||
*''Afton'' |
*''Afton'' |
||
Rad 111: | Rad 119: | ||
*''Ensam åldring'' |
*''Ensam åldring'' |
||
===Gustav Sandgren=== |
|||
*''Örnen'' |
*''Örnen'' |
||
*''Kväll'' |
*''Kväll'' |
||
Rad 118: | Rad 126: | ||
*''Lycka'' |
*''Lycka'' |
||
{{Kolumner-slut}} |
|||
==Källor och litteratur== |
|||
⚫ | |||
==Referenser== |
|||
⚫ | |||
</references> |
|||
==Vidare läsning== |
|||
*''Fem unga'', faksimilutgåva med efterskrift av Ingvar Holm, Vekerum förlag 1993 [http://libris.kb.se/bib/7760105 Libris] |
*''Fem unga'', faksimilutgåva med efterskrift av Ingvar Holm, Vekerum förlag 1993 [http://libris.kb.se/bib/7760105 Libris] |
||
*''Den svenska litteraturen 1920-1950. Modernister och arbetardiktare'', Bonniers 1989 [http://libris.kb.se/bib/8211067 Libris] |
*''Den svenska litteraturen 1920-1950. Modernister och arbetardiktare'', Bonniers 1989 [http://libris.kb.se/bib/8211067 Libris] |
||
Rad 125: | Rad 138: | ||
*[[Ingvar Holm]], ''Harry Martinson - myter, målningar, motiv'', Bonniers 1960 [http://libris.kb.se/bib/11759 Libris] |
*[[Ingvar Holm]], ''Harry Martinson - myter, målningar, motiv'', Bonniers 1960 [http://libris.kb.se/bib/11759 Libris] |
||
*[[Martin Kylhammar]], ''Frejdiga framstegsmän och visionära världsmedborgare'', Akademeja 1994 [http://libris.kb.se/bib/7764455 Libris] |
*[[Martin Kylhammar]], ''Frejdiga framstegsmän och visionära världsmedborgare'', Akademeja 1994 [http://libris.kb.se/bib/7764455 Libris] |
||
* [[Örjan Lindberger]], "[[Eyvind Johnson]] och fem unga." ''Litteraturens vägar.[[Litteratursociologi]]ska studier tillägnade [[Lars Furuland]].'' 1988, s.254264. |
|||
*''Litteraturens historia i Sverige'', Norstedts 1987 [http://libris.kb.se/bib/7154710 Libris] |
*''Litteraturens historia i Sverige'', Norstedts 1987 [http://libris.kb.se/bib/7154710 Libris] |
||
*Artur Lundkvist, ''Självporträtt av en drömmare med öppna ögon'', Bonniers 1966 [http://libris.kb.se/bib/8073058 Libris] |
*Artur Lundkvist, ''Självporträtt av en drömmare med öppna ögon'', Bonniers 1966 [http://libris.kb.se/bib/8073058 Libris] |
||
[[Kategori:Svensk skönlitteratur]] |
[[Kategori:Svensk skönlitteratur]] |
||
Rad 134: | Rad 147: | ||
[[Kategori:Antologier]] |
[[Kategori:Antologier]] |
||
[[Kategori:Artur Lundkvist]] |
[[Kategori:Artur Lundkvist]] |
||
[[Kategori:Verk av Erik Asklund]] |
|||
[[Kategori:Verk av Josef Kjellgren]] |
|||
[[Kategori:Verk av Harry Martinson]] |
Nuvarande version från 2 juni 2019 kl. 07.55
Fem unga Antologi | |
Författare | Erik Asklund Josef Kjellgren Artur Lundkvist Harry Martinson Gustav Sandgren |
---|---|
Originalspråk | Svenska |
Land | ![]() |
Genre | modernism |
Förlag för förstautgåvan | Bonniers |
Utgivningsår | 1929 |
Fem unga, även skrivet 5 unga, är en antologi med dikter och prosa som utkom 1929, skrivna av Artur Lundkvist, Harry Martinson, Erik Asklund, Gustav Sandgren och Josef Kjellgren. Boken anses vara banbrytande inom svensk litteraturhistoria, i synnerhet för arbetarlitteraturen.
Bakgrund
[redigera | redigera wikitext]Asklund och Kjellgren var barndomsvänner och hade växt upp tillsammans på Södermalm. Lundkvist, som 1926 flyttat till Stockholm, blev bekant med dem och beskrev senare Asklund som sin närmaste kamrat vid tiden. Tillsammans utgjorde de grupperingens kärntrupp och började lägga upp planer på ett gemensamt framträdande i en antologi med unga författare med modernistisk inriktning.
Lundkvist var den ende som var bekant med alla författarna i kretsen. Han hade träffat på Martinson 1927 och tog brevkontakt med Sandgren efter att ha lagt märke till bidrag av denne i Stormklockan. Snart stod även Asklund och Kjellgren i brevkontakt med Sandgren. 1928 skickades en första version av antologin, då kallad Sex unga, till förlaget men refuserades. Den sjätte författaren i kretsen var Olle Wedholm. Denne uteslöts dock sedan Sex unga refuserats och förlaget haft särskilt starka betänkligheter mot Wedholms bidrag.[1]
Stil
[redigera | redigera wikitext]Antologin utmanade de rådande litterära konventionerna med sina fria versformer och författarnas förespråkande av primitivism och "livsdyrkan" av tillvarons alla aspekter väckte uppseende. De unga författarna var influerade av diktare som Walt Whitman, Carl Sandburg, Langston Hughes och Elmer Diktonius och tog intryck från futurismen. Med stark framtidsoptimism skrev de om maskiner och kroppsarbete, om det moderna stadslivet, jazz och erotik vilket var något helt nytt i svensk litteratur. Av vissa kritiker avfärdades de som "asfaltdiktare" och "sexualromantiker".
Med Lundkvist som initiativtagare och pådrivande ideolog och Asklund som organisatör framträdde författarna under en tid som en grupp i olika litterära sammanhang, bland annat med uppläsningar i radio. Sammanhållningen höll dock bara i sig i några år då författarna snart gick olika vägar.
Det var främst Lundkvist, Kjellgren och Asklund som anslöt till den litterära ideologin medan Martinson och Sandgren redan från början var mer självständiga och ställde sig avvaktande till delar av den. Gustav Sandgren, som med sina romantiska prosastycken i antologin framstod som den kanske mest avvikande av de fem, blev till slut den ende som en längre tid höll sig kvar vid primitivism och livsdyrkan.
Utgivning och inflytande
[redigera | redigera wikitext]Fem unga gavs ut hösten 1929 och fick då ett nedlåtande bemötande av kritikerna. Senare har dock Fem unga erkänts som en viktig hållpunkt i den svenska litteraturvetenskapen eftersom de banade väg för arbetarlitteraturens genombrott under 1930-talet med sådana namn som Vilhelm Moberg, Moa Martinson, Ivar Lo-Johansson, Jan Fridegård, Folke Fridell med flera, liksom för modernistiska poeter som Erik Lindegren.
En faksimilutgåva av antologin återutgavs 1993.
År 1931 gjorde delar av kretsen kring de "fem unga" kortfilmen Gamla stan, en skildring av Gamla stan i Stockholm, som utmärker sig med sina sneda vinklar och montageteknik.[2]
Innehåll
[redigera | redigera wikitext]Erik Asklund
[redigera | redigera wikitext]- Kvinnor vid en mur
- Vid havet
- Antwerpens natt
- Barnet
- Mina
- Blodigt huvud
Josef Kjellgren
[redigera | redigera wikitext]- Arbetsrytm
- Episod
- Hamn
- Ungdom
- Strejk
- Höst
- Röd oktober
- De gamla
- Dag och natt lyfter sina sköldar över jorden
- Pastell
Artur Lundkvist
[redigera | redigera wikitext]- Jazz
- Neger med saxofon
- Negersång
- Saxofonstycke
- Järn
- Fars
- Fattig kärlek
- Moder liv
- Kom till mig, kvinna
- Det är i sommarens, i sädesskördens tid
- Jag bröt mark
- Ålderdom
- Hösten skrattar med röd och mogen mun
- I gulflammiga morgonrockar drömmer vi
- Du kom - och det var i min flodtid
- Helvete
Harry Martinson
[redigera | redigera wikitext]- Tanke
- Afton
- Parkfrid
- Hand
- Johnny Aktiv
- Vindmjöl
- Dag
- Stor roman
- Parken och människan
- Klockbojen
- Ensam åldring
Gustav Sandgren
[redigera | redigera wikitext]- Örnen
- Kväll
- Töväder
- Dagbok
- Lycka
Referenser
[redigera | redigera wikitext]- ^ Kjell Espmark Livsdyrkaren Artur Lundkvist, Bonniers 1964, sid. 40
- ^ ”Gamla stan (1931)”. Filmarkivet.se. Svenska Filminstitutet. http://www.filmarkivet.se/sv/Film/?movieid=298. Läst 11 december 2012.
Vidare läsning
[redigera | redigera wikitext]- Fem unga, faksimilutgåva med efterskrift av Ingvar Holm, Vekerum förlag 1993 Libris
- Den svenska litteraturen 1920-1950. Modernister och arbetardiktare, Bonniers 1989 Libris
- Kjell Espmark, Livsdyrkaren Artur Lundkvist, Bonniers 1964 Libris
- Ingvar Holm, Harry Martinson - myter, målningar, motiv, Bonniers 1960 Libris
- Martin Kylhammar, Frejdiga framstegsmän och visionära världsmedborgare, Akademeja 1994 Libris
- Örjan Lindberger, "Eyvind Johnson och fem unga." Litteraturens vägar.Litteratursociologiska studier tillägnade Lars Furuland. 1988, s.254264.
- Litteraturens historia i Sverige, Norstedts 1987 Libris
- Artur Lundkvist, Självporträtt av en drömmare med öppna ögon, Bonniers 1966 Libris