Скупштина СФРЈ
Скупштина Социјалистичке Федеративне Републике Југославије (мкд. Собрание на Социјалистичка Федеративна Република Југославија; словен. Skupščina Socialistične Federativne Republike Jugoslavije) или Савезна скупштина (мкд. Сојузното собрание; словен. Zvezna skupščina) је била највише представничко тело и носилац уставотворне и законодавне власти у Социјалистичкој Федеративној Републици Југославији, од 1945. до 1992. године.
Скупштина СФРЈ | |
---|---|
![]() | |
законодавно тело | |
Статус | укинуто |
Седиште | Трг Маркса и Енгелса 13[а] Београд, СФР Југославија |
Дужина мандата | четири године |
Функција | скупштина |
Основано | 29. новембар 1945. (дефакто)[б] 31. јануар 1945. (дејуре)[в] |
Први званичник | Иван Рибар[г] |
Последњи званичник | Слободан Глигоријевић |
Укинуто | 27. април 1992. (дејуре)[д] 11. јун 1992. (дефакто)[ђ] |
Наслеђе | Савезна Скупштина СРЈ |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Zvezna_ljudska_skup%C5%A1%C4%8Dina_v_Beogradu_1958.jpg/250px-Zvezna_ljudska_skup%C5%A1%C4%8Dina_v_Beogradu_1958.jpg)
Формирана је новембра 1945. године, после избора за Уставотворну скупштину. До тада је улогу скупштине вршило Антифашистичко веће народног ослобођења Југославије (АВНОЈ), које је 10. август 1945. променило назив у Привремена народна скупштина Демократске Федеративне Југославије (ДФЈ). Током свог постојања, скупштина је неколико пута мењала састав и називе, тако да се звала:
- Уставотворна скупштина (мкд. Уставотворно собрание; словен. Ustavodajna skupščina), новембар 1945 — јануар 1946. / дводомна: Савезна скупштина и Скупштина народа.
- Народна скупштина Федеративне Народне Републике Југославије (мкд. Национално собрание на Федеративна Народна Република Југославија; словен. Ljudska skupščina Federativne Ljudske Republike Jugoslavij), јануар 1946 — јануар 1953. / дводомна: Савезно веће и Веће народа.
- Савезна народна скупштина (мкд. Сојузно национално собрание; словен. Zvezna ljudska skupščina), јануар 1953 — април 1963. / дводомна: Савезно веће и Веће произвођача.
- Савезна скупштина (мкд. Сојузното собрание; словен. Zvezna skupščina), април 1963 — фебруар 1974. / петодомна: Савезно веће (до 1968, од кад је општенадлежно веће било Веће народа), Привредно веће, Просветно-културно веће, Социјално-здравствено веће и Организационо-политичко веће.
- Скупштина Социјалистичке Федеративне Републике Југославије (мкд. Собрание на Социјалистичка Федеративна Република Југославија; словен. Skupščina Socialistične Federativne Republike Jugoslavije), фебруар 1974 — април 1992. / дводомна: Савезно веће и Веће република и покрајина.
Средиште Скупштине СФРЈ налазило се у Београду у згради данашњег Дома Народне скупштине Републике Србије у Булевару Револуције (данас Булевар краља Александра).
Сазиви скупштина СФРЈ
уредисазив | избори | период | назив | број домова | |
---|---|---|---|---|---|
/ | / | 10. август 1945. | 29. новембар 1945. | Привремена народна скупштина ДФЈ | једнодомна |
1 | 11. новембар 1945. | 29. новембар 1945. | 31. јануар 1946. | Уставотворна скупштина ДФЈ | дводомна |
31. јануар 1946. | 24. април 1950. | Народна скупштина ФНРЈ | |||
2 | 26. март 1950. | 24. април 1950. | 24. децембар 1953. | ||
3 | 22—24. новембар 1953. | 24. децембар 1953. | 17. април 1958. | Савезна народна скупштина ФНРЈ | |
4 | 23. март 1958. | 17. април 1958. | 29. јун 1963. | ||
5 | 3. и 16. јун 1963. | 29. јун 1963. | 16. мај 1965. | Савезна скупштина СФРЈ | петодомна |
4. и 18. април 1965. | 17. мај 1965. | 16. мај 1967. | |||
9. и 23. април 1967. | 16. мај 1967. | 16. мај 1969. | |||
6 | 9. и 14. април 1969. | 16. мај 1969. | 15. мај 1974. | ||
7 | 22—29. април 1974. и 10. мај 1974. |
15. мај 1974. | 15. мај 1978. | Скупштина СФРЈ | дводомна |
8 | 12—21. април 1978. и 10. мај 1978. |
15. мај 1978. | 15. мај 1982. | ||
9 | 13—21. април 1982. и 10. мај 1982. |
15. мај 1982. | 15. мај 1986. | ||
10 | април—мај 1986. | 15. мај 1986. | 11. јун 1992. |
Председници Скупштине СФРЈ
урединазив | сазив | број | име и презиме | почетак мандата | крај мандата | напомена |
---|---|---|---|---|---|---|
АВНОЈ 1942—1945. |
— | — | Иван Рибар[г] | 27. новембар 1942. | 10. август 1945. | |
Привремена скупштина 1945. |
10. август 1945. | 29. новембар 1945. | ||||
Уставотворна скупштина 1945—1946. |
29. новембар 1945. | 31. јануар 1946. | ||||
Народна скупштина 1946—1953. |
1 сазив 1945—1950. |
31. јануар 1946. | 24. април 1950. | |||
2 сазив 1950—1953. |
24. април 1950. | 24. децембар 1953. | ||||
Савезна народна скупштина 1953—1963. |
3 сазив 1953—1958. |
1 | Милован Ђилас | 24. децембар 1953. | 13. јануар 1954. | поднео оставку |
2 | Моша Пијаде | 29. јануар 1954. | 15. март 1957. | умро на функцији | ||
3 | Петар Стамболић | 26. март 1957. | 17. април 1958. | |||
4 сазив 1958—1963. |
17. април 1958. | 29. јун 1963. | ||||
Савезна скупштина 1963—1974. |
5 сазив 1963—1969. |
5 | Едвард Кардељ | 29. јун 1963. | 16. мај 1967. | |
6 | Милентије Поповић | 16. мај 1967. | 16. мај 1969. | |||
6 сазив 1969—1974. |
16. мај 1969. | 8. мај 1971. | умро на функцији | |||
— | Јосип Ђерђа | 8. мај 1971. | 29. јул 1971. | в.д. као потпредседник | ||
7 | Мијалко Тодоровић | 29. јул 1971. | 15. мај 1974. | |||
Скупштина СФРЈ 1974—1992. |
7 сазив 1974—1978. |
8 | Киро Глигоров | 15. мај 1974. | 15. мај 1978. | |
8 сазив 1978—1982. |
9 | Драгослав Марковић | 15. мај 1978. | 16. мај 1982. | ||
9 сазив 1982—1986. |
10 | Раиф Диздаревић | 16. мај 1982. | 13. мај 1983. | СР БиХ | |
11 | Војислав Срзентић | 13. мај 1983. | 15. мај 1984. | СР Црна Гора | ||
12 | Душан Алимпић | 15. мај 1984. | 15. мај 1985. | САП Војводина | ||
13 | Иљаз Куртеши | 15. мај 1985. | 15. мај 1986. | САП Косово | ||
9 сазив 1986—1992. |
14 | Иво Врндечић | 15. мај 1986. | 15. мај 1987. | СР Хрватска | |
15 | Марјан Рожич | 15. мај 1987. | 15. мај 1988. | СР Словенија | ||
16 | Душан Поповски | 15. мај 1988. | 15. мај 1989. | СР Македонија | ||
17 | Слободан Глигоријевић | 15. мај 1989. | 11. јун 1992. | СР Србија |
Напомене
уреди- ^ Данас Трг Николе Пашића
- ^ Конституисање Уставотворне скупштине ДФЈ након избора одржаних 11. новембра 1945.
- ^ Усвајањем Устава ФНРЈ конституисана је Народна скупштина ФНРЈ
- ^ а б У функцији председника као председник Председништва Привремене скупштине, Председништва Уставотворне скупштине и Президијума Народне скупштине
- ^ Доношењем Устава Савезне Републике Југославије званично је престала да постоји СФРЈ, а уместо Скупштине СФРЈ установљена је Савезна скупштина СРЈ
- ^ Престала је да постоји конституисањем Савезне скупштине СРЈ након избора одржаних 31. маја 1992.
Референце
уредиЛитература
уреди- Hronologija radničkog pokreta i SKJ 1919—1979. tom III 1945—1979. Beograd: Narodna knjiga; Institut za savremenu istoriju. 1980. COBISS.SR 1539739598
- Od AVNOJA do delegatske skupštine — većnici, poslanici, delegati, dokumenta. Beograd: Radnička štampa. 1984. COBISS.SR 186144007