Argolida
Argolida Περιφερειακή ενότητα Αργολίδας | |
---|---|
regija | |
![]() Občine v Argolidi | |
![]() Argolida v Grčiji | |
Koordinati: 37°40′N 22°50′E / 37.667°N 22.833°E | |
Država | Grčija |
Geografska regija | Peloponez |
Glavno mesto | Navplij |
Površina | |
• Skupno | 2.154 km2 |
Prebivalstvo (2011) | |
• Skupno | 97.044 |
• Gostota | 45 preb./km2 |
Časovni pas | UTC+2 |
• Poletni | UTC+3 (EEST) |
Poštne številne | 21x xx |
Omrežna skupina | 275x0 |
Koda ISO 3166 | GR-11 |
Avtomobilska oznaka | ΑΡ |
Spletna stran | www |
Argolida (grško Αργολίδα Argolida; Ἀργολίς Argolis v stari grščini in katarevusi) je ena izmed območnih enot Grčije. Je del geografske regije Peloponez na vzhodnem delu polotoka in del območja ob tromeji: Argolida, Arkadija in Korintija. Velik del ozemlja te regije leži na Argolidskem polotoku.
Geografija
[uredi | uredi kodo]Najrodovitnejša pokrajina je v osrednjem delu Argolide. Njeni glavni kmetijski pridelki so pomaranče in olive. Argolida ima obalo v Saronskem zalivu na severovzhodu in v Argolidskem zalivu na jugu in jugovzhodu. Pomembnejši hribi so razpeti med Oligritom na severozahodu, Lirkejo in Ktenijo na zahodu ter Arahno in Didimo na vzhodu.
Argolida ima kopenske meje z Arkadijo na zahodu in jugozahodu, Korintijo na severu in otoško regionalno enoto (območje Trojzen) na vzhodu. Antična Argolida je obsegala tudi Trojzen.
Zgodovina
[uredi | uredi kodo]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2d/Map_of_Argolis.jpg/220px-Map_of_Argolis.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b4/Argolic_Gulf.jpg/220px-Argolic_Gulf.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/Lions-Gate-Mycenae.jpg/220px-Lions-Gate-Mycenae.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/20090728_palamidi90.jpg/220px-20090728_palamidi90.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6d/Ermioni6.jpg/220px-Ermioni6.jpg)
V Argolidi je Lerna, eno najstarejših naselij antične Grčije. Argos je najstarejše neprekinjeno poseljeno mesto v Evropi. V pozni bronasti dobi so se pojavile Mikene, Tirint in Mideja, velike rezidence in utrdbe. V antičnih časih je bila Argolida znana tudi po konjereji: že v 8. stoletju pred našim štetjem jo Homer opisuje kot "gojiteljico žrebet". Deli zgodovinskih območij so opisani v člankih: Argos, Mikene, Epidaver, Navplij, Trojzen, Hermion, Kraniji in Tolo.
Sodobna zgodovina
[uredi | uredi kodo]Od 1833 do 1899 je bila Argolida del Argolidokorintije, ki je obsegala sedanjo Korintijo, Hidro, Spetses in Kitiro. Leta 1949, 40 let pozneje, je bila Argolida dokončno ločena od Korintije.
Uprava
[uredi | uredi kodo]Regionalna enota Argolida je sestavljena iz štirih občin. Te so (številke kot na zemljevidu zgoraj):[1]
- Argos - Mikine (2)
- Epidaver (3)
- Ermionida (4)
- Navplij (1)
Prefekture
[uredi | uredi kodo]Po Kalikratovi vladni reformi 2011 je regionalna enota Argolida nastala iz nekdanje prefekture Argolida (grško: Νομός Αργολίδας). Prefektura je imela isto ozemlje kot sedanja regionalna enota. Hkrati so bile preurejene občine, kot so navedene v spodnji tabeli:
Nove občine | Stare občine | Sedež |
---|---|---|
Argos - Mikine | Argos | Argos |
Ahladokampos | ||
Alea | ||
Kutsopodi | ||
Lerna | ||
Lirkeja | ||
Mikine | ||
Nea Kios | ||
Epidaver (Epidavros) |
Epidaver | Ligurij |
Asklepiej | ||
Ermionida | Ermioni | Kraniji |
Kraniji | ||
Navplij | Navplij | Navplij |
Asini | ||
Mideja | ||
Nea Tirint |
Province
[uredi | uredi kodo]Province v Argolidi so:
- Argos – Argos
- Ermionida – Kraniji
- Navplija – Navplij
Promet
[uredi | uredi kodo]Območje je povezano s cestami:
- E65 (severozahod)
- grška državna cesta 7
- grška državna cesta 70 (vzhod)
Turizem
[uredi | uredi kodo]Med najpomembnejšimi turističnimi kraji Argolide so trije s seznama Unescove svetovne dediščine:
- ruševine Miken, Tirinta in Epidavra ter
- Lerna in Herajon Argos.
Klasična obmorska letovišča v Argolidskem zalivu so Tolo, nekdanje ribiške vasice Ermioni in Palaja Epidaver.
Sklici
[uredi | uredi kodo]- ↑ Kallikratis [1] Arhivirano 2018-06-12 na Wayback Machine.