Pierre Bouguer: Razlika med redakcijama
m m+/dp+/+np |
m m/dp/slog |
||
Vrstica 77: | Vrstica 77: | ||
* {{citat|last1= Bouguer|first1= Pierre|author-mask1= 3|title= De la mâture des vaisseaux. Pièce qui a remporté le prix de l'Académie royale des sciences, proposé pour l'année 1727, selon la fondation faite par seu M. Rouillé de Meslay, ancien Conseiller au Parlement|date= 1727|publisher= Claude Jombert|location= Pariz|lang= fr|trans-title= O [[ladja|ladijskem]] [[jambor]]u: delo, ki je prejelo nagrado Kraljeve akademije znanosti, predlagano za leto 1727, glede na podlago gospoda [[Jean-Baptiste Rouillé de Meslay|Rouilléja de Meslaya]], nekdanjega svetovalca parlamenta|url= https://archive.org/details/gpl_1784824|via= [[Internet Archive]]}}. [https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k6529066h Prek] [[Gallica]] |
* {{citat|last1= Bouguer|first1= Pierre|author-mask1= 3|title= De la mâture des vaisseaux. Pièce qui a remporté le prix de l'Académie royale des sciences, proposé pour l'année 1727, selon la fondation faite par seu M. Rouillé de Meslay, ancien Conseiller au Parlement|date= 1727|publisher= Claude Jombert|location= Pariz|lang= fr|trans-title= O [[ladja|ladijskem]] [[jambor]]u: delo, ki je prejelo nagrado Kraljeve akademije znanosti, predlagano za leto 1727, glede na podlago gospoda [[Jean-Baptiste Rouillé de Meslay|Rouilléja de Meslaya]], nekdanjega svetovalca parlamenta|url= https://archive.org/details/gpl_1784824|via= [[Internet Archive]]}}. [https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k6529066h Prek] [[Gallica]] |
||
* {{citat|last1= Bouguer|first1= Pierre|author-mask1= 3|title= Essai d'optique, sur la gradation de la lumière|date= 1729|publisher= Claude Jombert|location= Pariz|lang= fr|trans-title= [[optika|Optični]] esej o zatemnitvi [[svetloba|svetlobe]]|bibcode= 1729edos.book.....B|url= https://gutenberg.beic.it/webclient/DeliveryManager?pid=809096|via= [[Biblioteca europea di informazione e cultura|BEIC]]}}. [https://archive.org/details/UFIE003101_TO0324_PNI-2703_000000/page/1 Prek] Internet Archive {{*}} [https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k10405749?rk=42918;4 prek] Gallica {{*}} [https://books.google.com/books?id=um1bAAAAQAAJ&printsec=frontcover prek] [[Google Knjige]] |
* {{citat|last1= Bouguer|first1= Pierre|author-mask1= 3|title= Essai d'optique, sur la gradation de la lumière|date= 1729|publisher= Claude Jombert|location= Pariz|lang= fr|trans-title= [[optika|Optični]] esej o zatemnitvi [[svetloba|svetlobe]]|bibcode= 1729edos.book.....B|url= https://gutenberg.beic.it/webclient/DeliveryManager?pid=809096|via= [[Biblioteca europea di informazione e cultura|BEIC]]}}. [https://archive.org/details/UFIE003101_TO0324_PNI-2703_000000/page/1 Prek] Internet Archive {{*}} [https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k10405749?rk=42918;4 prek] Gallica {{*}} [https://books.google.com/books?id=um1bAAAAQAAJ&printsec=frontcover prek] [[Google Knjige]] |
||
* {{citat|last1= Bouguer|first1= Pierre|author-mask1= 3|title= Sur de nouvelles courbes auxquelles on peut donner le nom de lignes de poursuite|journal= Mémoires de mathématique et de physique tirés des registres de l'Académie royale des sciences|date= 1732|pages= 1–15|lang= fr|trans-title= O novih [[krivulja]]h, ki jih lahko poimenujemo [[zasledovalna krivulja|zasledovalne]] |
* {{citat|last1= Bouguer|first1= Pierre|author-mask1= 3|title= Sur de nouvelles courbes auxquelles on peut donner le nom de lignes de poursuite|journal= Mémoires de mathématique et de physique tirés des registres de l'Académie royale des sciences|date= 1732|pages= 1–15|lang= fr|trans-title= O novih [[krivulja]]h, ki jih lahko poimenujemo [[zasledovalna krivulja|zasledovalne krivulje]]}} |
||
* {{citat|last1= Bouguer|first1= Pierre|author-mask1= 3|title= Une Base qui est exposée au choc d'un Fluide étant donnée, trouver l'espece de Conoïde dont il faut la couvrir, pur que l'impulsion soit la moindre qu'il est possible !|journal= Histoire de l’Académie royale des sciences. Année M. DCCXXXIII. Avec les Mémoires de Mathématique et de Physique, pour la même Année.|date= 1735a|pages= 85–107|publisher= Imprimerie royale|location= Pariz|lang= fr|trans-title= Glede na podlago, ki je izpostavljena udarcem tekočine, poiščite vrsto konoide, s katero jo morate pokriti, tako da je impulz čim manjši!|url= https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k3530m/f201.item|via= Gallica}} |
* {{citat|last1= Bouguer|first1= Pierre|author-mask1= 3|title= Une Base qui est exposée au choc d'un Fluide étant donnée, trouver l'espece de Conoïde dont il faut la couvrir, pur que l'impulsion soit la moindre qu'il est possible !|journal= Histoire de l’Académie royale des sciences. Année M. DCCXXXIII. Avec les Mémoires de Mathématique et de Physique, pour la même Année.|date= 1735a|pages= 85–107|publisher= Imprimerie royale|location= Pariz|lang= fr|trans-title= Glede na podlago, ki je izpostavljena udarcem tekočine, poiščite vrsto konoide, s katero jo morate pokriti, tako da je impulz čim manjši!|url= https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k3530m/f201.item|via= Gallica}} |
||
* {{citat|last1= Bouguer|first1= Pierre|author-mask1= 3|title= De la détermination de l'Orbite des Cometes|journal= Histoire de l’Académie royale des sciences. Année M. DCCXXXIII. ...|date= 1735b|pages= 331–350|publisher= Imprimerie royale|location= Pariz|lang= fr|trans-title= O določanju [[tir]]a [[fomet]]ov|url= https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k3530m/f487.item|via= Gallica}} |
* {{citat|last1= Bouguer|first1= Pierre|author-mask1= 3|title= De la détermination de l'Orbite des Cometes|journal= Histoire de l’Académie royale des sciences. Année M. DCCXXXIII. ...|date= 1735b|pages= 331–350|publisher= Imprimerie royale|location= Pariz|lang= fr|trans-title= O določanju [[tir]]a [[fomet]]ov|url= https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k3530m/f487.item|via= Gallica}} |
Redakcija: 15:50, 17. julij 2024
Pierre Bouguer | |
---|---|
![]() | |
Rojstvo | 16. februar 1698[1][2][3] Le Croisic[1][3] |
Smrt | 15. avgust 1758[4][2][…] (60 let) Pariz[6][1][3] |
Narodnost | ![]() |
Poznan po | |
Starši |
|
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5e/BourguerCourbepoursuite1732.jpg/200px-BourguerCourbepoursuite1732.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/de/Bouguer%2C_Pierre_%E2%80%93_Figure_de_la_terre%2C_1749_%E2%80%93_BEIC_8718121.jpg/200px-Bouguer%2C_Pierre_%E2%80%93_Figure_de_la_terre%2C_1749_%E2%80%93_BEIC_8718121.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/Statue_Pierre_Bouguer_Croisic.jpg/200px-Statue_Pierre_Bouguer_Croisic.jpg)
Pierre Bouguer [pjér bugé],[a] francoski matematik, geofizik, geodet. hidrograf, raziskovalec in astronom, * 16. februar 1698, Le Croisic, Francosko kraljestvo (sedaj Francija), † 15. avgust 1758, Pariz, Francosko kraljestvo (sedaj Francija).
Bouguer je najbolj znan po odkritju absorpcijskega zakona leta 1729. Izumil je fotometer (lucimeter) in heliometer.[10] Prvi je pojasnil uporabo metacentra.[11] Velja tudi za »očeta pomorske arhitekture«.
Življenje in znanstveno delo
Družina
Bouguerov oče, Jean Bouguer, eden najboljših hidrografov svojega časa, je bil profesor regius hidrografije v Le Croisicu v spodnji Bretanji in avtor razprave o navigaciji leta 1698.[12] Mati je bila Marie Françoise Josseau. Imela sta tri otroke. Oče je sinova Pierra in Jana poučeval na njunem domu, kjer je poučeval tudi zasebne učence.
Mladost
V času očetove smrti leta 1714 je bil Pierre učenec Jezuitskega kolegija v Vannesu. Da bi nasledil svojega očeta, je odšel v Brest. Po uspešno opravljenih izpitih so ga imenovali za naslednika njegovega pokojnega očeta kot profesorja hidrografije.[11] Usposabljal je navigatorje in kapitane za trgovsko mornarico, njegova šola, ki je bila zelo znana, saj jo je leta 1691 ustanovil njegov oče, je veljala za drugo najpomembnejšo v Franciji za tisto v Le Havru.[13][14]
Leta 1727 je prejel nagrado za navigacijo francoske Kraljeve akademije znanosti za svoj članek O ladijskem jamboru (De la mâture des vaisseaux). Leonhard Euler je zasedel drugo mesto.[15] Prejel je dve drugi nagradi za navigacijo, leta 1729 za svoj esej O najboljši metodi opazovanja nadmorske višine zvezd na morju (Sur la meilleure méthode pour observer l'altitude des étoiles en mer), leta 1731 za svoj članek O najboljši metodi opazovanja spreminjanja kompasa na morju (Sur la meilleure méthode pour observer la variation de la boussole en mer).[16] Ti so bili objavljeni v Prix de l'Académie des Sciences.
Kariera
Leta 1729 je objavil Optični esej o zatemnitvi svetlobe (Essai d'optique sur la gradation de la lumière), katerega namen je bil opredeliti količino svetlobe, izgubljene pri prehodu skozi določen del ozračja, in postal prvi znani odkritelj tega, kar je danes bolj splošno znano kot absorpcijski zakon.[17] Ugotovil je, da je sončna svetloba 300.000-krat močnejša od lunine, in tako opravil nekaj najzgodnejših meritev v fotometriji.[17] Njegov esej je resnično inovativen. Po eni strani je to prvo poročilo o fotometričnih meritvah svetlosti, poleg tega pa je demonstriral pojav prilagajanja očesa na svetlobni tok tako, da je navedel relativno vrednost (), pod katero je razlikovanje dveh različnih svetilnosti (svetlobnih jakosti) nemogoče. Ta zadnji rezultat predvideva delo psihofizike za dve stoletji, tako da je eden od ustanoviteljev te discipline. Ernst Heinrich Weber je ugotovil, da je sposobnost razlikovanja med intenzivnejšimi dražljaji slabša od sposobnosti razlikovanja med šibkejšimi dražljaji (Weber-Fechnerjev zakon o povezavi med fizikalnimi obsegi dražljajev in zaznani jakosti dražljajev). To označuje razmerje med pragom zaznavanja in jakostjo – Bouguer-Webrovo razmerje, imenovano tudi relativni diferencialni prag. Optično razpravo (Traité d'optique) v končni obliki je po njegovi smrti leta 1760 objavil njegov prijatelj Nicolas-Louis de Lacaille.[18][11]
Leta 1730 so Bouguera imenovali za profesorja hidrografije v Le Havru in 3. septembra 1731 je nasledil Pierra Louisa Maupertuisa kot izredni geometer Akademije znanosti. Kasneje je leta 1735 napredoval na akademiji kot stalni član na Maupertuisovem mestu in se naselil v Parizu.
Bouguerova razprava O krivuljah, ki so primerne za oblikovanje kupolastih obokov (Sur les Lignes Courbes qui font propres à former les Voutes en Domes), predstavljena Akademiji znanosti leta 1734 in objavljena leta 1736, je bil prva razprava o teoriji kupole.[19]
Znanstvena odprava v Peru (1735–1744)
Leta 1735 je Bouguer odplul z raziskovalcem, geografom in matematikom Charlesom Mariom de La Condaminom, astronomom Louisom Godinom, botanikom in raziskovalcem Josephom de Jussieujem ter dvema španskima častnikoma in znanstvenikoma, Jorgejem Juanom y Santaciliom in Antoniom de Ulloom na znanstveno odpravo v Peru, da bi izmeril dolžino stopinje zemljepisne širine v poldnevniškem loku blizu ekvatorja. 16. maja 1735 se je v La Rochellu vkrcal, pri čemer je imel s seboj med drugimi inštrumenti tudi oktant, ki je bil na novo izdelan za navigacijske pripomočke po zasnovi Johna Hadleya.[11] Poleg glavnega geodetskega programa je opravil veliko drugega znanstvenega dela. Meril je dilatacijo različnih trdnin z uporabo širokega razpona temperatur, ki se jih najde v Kordiljerah, preiskoval je pojave loma v ozračju in gravimetrično merjenje nadmorskih višin z barometrom, zasnoval nov tip ladijskega dnevnika in se lotil mnogih drugih raziskav, kljub zelo težkim fizičnim razmeram, v katerih je bilo treba izvajati geodetske meritve.[20] Kar se je zdelo preprosto znanstveno delo, je skoraj nemudoma pokvarilo vrsto nepredvidenih katastrof, saj so popotniki ugotovili, da njihovo odpravo ogrožajo zahrbten teren, zelo sumničavo prebivalstvo in njihova lastna prevzetnost.[21] Za odpravo so porabili deset let. V Francijo se je vrnil leta 1744 in leta 1749 objavil formalno polno poročilo o odpravi z naslovom Oblika Zemlje (La figure de la Terre).[9]
Drugi dosežki
Leta 1746 je objavil delo Razprava o ladji (Traité du Navire), prvo sintezo pomorske arhitekture, ki je med drugimi dosežki prva pojasnila uporabo metacentra kot merila stabilnosti ladij.[8] Njegovi kasnejši spisi so bili skoraj vsi o teoriji navigacije in pomorske arhitekture.
Med letoma 1747 in 1748 je izumil nov inštrument, ki ga je imenoval heliometer, in ga je pozneje izpopolnil Joseph von Fraunhofer.[10] Heliometer je Bouguer imenoval tudi astrometer. Z njim je meril premera Sonca in Lune. Uspešnejša zamisel Johna Dollonda v Angliji (1753) o izdelavi dvodelnega akromatičnega objektiva namesto dveh polnih leč, ki ju je blizu skupaj postavil Bouguer, je bila učinkovitejša. Kljub temu je bil velik uspeh heliometra prva meritev točne zvezdne paralakse Friedricha Wilhelma Bessla leta 1838.[11]
25. januarja 1750 so Bouguera izvolili za člana Kraljeve družbe. Od leta 1752 je bil častni član Kraljeve pomorske akademije (Académie royale de marine), ki jo je tega leta ustanovil Ludvik XV. v Brestu. Bil je član Kraljeve akademije v Bordeauxu. Med letoma 1747 in 1754 je bil pomočnik direktorja Kraljeve akademije znanosti, med 1748 in 1755 pa njen direktor. [22] Bil je urednik revije Journal des sçavans.[23]
Matematika
Bouguer je bil ambiciozen učenjak in je dobro poznal nove matematične metode, čeprav ni jasno, kje je bil usposobljen. Odnos, ki ga je vzdrževal z očetom Charlesom-Renéjem Reyneaujem, med drugim profesorjem matematike na kolegiju v Angersu, mu je nedvomno omogočil študij diferencialnega in integralnega računa, ki ga je oče Reyneau objavil v svojem delu Prikazana analiza (Analyze Démontrée) leta 1708. Ko je leta 1721 vprašanje merjenja tonaže zahtevalo preizkus novih metod izračuna, ki sta jih predlagala Pierre Varignon in Jean-Jacques Dortous de Mairan, se je Akademija obrnila na očeta Reyneauja, za katerega se zdi, da je pisal Bougueru. Tako je Bouguer postal odgovoren za odločanje med nasprotujočima si metodama, ki sta ju predlagala dva ugledna člana Akademije.[14]
V matematiki se je Bouguer ukvarjal s krivuljami v ravnini in leta 1732 prvi preučeval zasledovalno krivuljo.[7] Leta 1734 je uvedel simbola za večje ali enako kot in za manjše ali enako kot. John Wallis je leta 1670 uporabljal podobna simbola, vsakega z eno vodoravno črtico, s tem, da je bila ta pod znakoma , : in .[24]
Priznanja
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ca/Bouguer_crater_4158_h3.jpg/200px-Bouguer_crater_4158_h3.jpg)
V pristanišču v Le Croisicu stoji njegov velik bronasti kip Jeana Fréourja.[25]
Poimenovanja
Po njem se imenujeta udarna kraterja Bouguer na Luni in Bouguer na Marsu.[26]
Po njem se imenuje asteroid 8190 Bouguer, ki ga je 20. julija 1993 odkril Eric Walter Elst na Observatoriju La Silla.
Njegovo ime se spominja tudi kot meteorološki izraz Bouguerov halo (znan tudi kot Ullounov halo, po Antoniu de Ullou, španskem članu njegove južnoameriške odprave), ki ga opazovalec redko vidi v megli, ko se Sonce prebija skozi (na primer na gori) in gleda navzdol proti Soncu – pravzaprav »meglena mavrica« (v nasprotju z »deževno mavrico«). To je »redko opažen meteorološki pojav; šibek bel, krožni lok ali celoten svetlobni obroč s polmerom 39 stopinj in s središčem na protisončni točki. Ko se ga opazuje, je običajno v obliki ločenega zunanjega obroča okrog antikorone.«[27]
Po njem se imenuje izraz Bouguerova anomalija, ki se nanaša na majhne regionalne spremembe v Zemljinem gravitacijskem polju kot posledice sprememb gostote spodaj ležečih kamnin. Anomalijo je odkril med svojimi gravimetričnimi opazovanji na nadmorski višini med odpravo v Peru.[28][29]
Promocija Hydro du Havre et de Sainte Adresse v letih 1965–1966 se je imenovala promocija Pierra Bouguera.[30]
Več ulic in prometnih povezav se imenuje po njem: avenija (allée) v Vannesu • ulica (rue) v Le Croisicu • ulica v Nantesu • ulica v Saint-Maloju • ulica v Strasbourgu • ulica v Plouzanu • prehod (passage) v Le Croisicu.
Bibliografija
- ——— (1727), De la mâture des vaisseaux. Pièce qui a remporté le prix de l'Académie royale des sciences, proposé pour l'année 1727, selon la fondation faite par seu M. Rouillé de Meslay, ancien Conseiller au Parlement [O ladijskem jamboru: delo, ki je prejelo nagrado Kraljeve akademije znanosti, predlagano za leto 1727, glede na podlago gospoda Rouilléja de Meslaya, nekdanjega svetovalca parlamenta] (v francoščini), Pariz: Claude Jombert – prek Internet Archive. Prek Gallica
- ——— (1729), Essai d'optique, sur la gradation de la lumière [Optični esej o zatemnitvi svetlobe] (v francoščini), Pariz: Claude Jombert, Bibcode:1729edos.book.....B – prek BEIC. Prek Internet Archive • prek Gallica • prek Google Knjige
- ——— (1732), »Sur de nouvelles courbes auxquelles on peut donner le nom de lignes de poursuite« [O novih krivuljah, ki jih lahko poimenujemo zasledovalne krivulje], Mémoires de mathématique et de physique tirés des registres de l'Académie royale des sciences (v francoščini): 1–15
- ——— (1735a), »Une Base qui est exposée au choc d'un Fluide étant donnée, trouver l'espece de Conoïde dont il faut la couvrir, pur que l'impulsion soit la moindre qu'il est possible !« [Glede na podlago, ki je izpostavljena udarcem tekočine, poiščite vrsto konoide, s katero jo morate pokriti, tako da je impulz čim manjši!], Histoire de l’Académie royale des sciences. Année M. DCCXXXIII. Avec les Mémoires de Mathématique et de Physique, pour la même Année. (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 85–107 – prek Gallica
- ——— (1735b), »De la détermination de l'Orbite des Cometes« [O določanju tira fometov], Histoire de l’Académie royale des sciences. Année M. DCCXXXIII. ... (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 331–350 – prek Gallica
- ——— (1736a), »Comparaison des deux Loix que la Terre et les autres Planetes doivent observer dans la figure que la pesanteur leur fait prendre« [Primerjava dveh zakonov, ki ju morajo spoštovati Zemlja in drugi planeti na sliki, ki jih prisili gravitacija], Histoire de l’Académie royale des sciences. Année M. DCCXXXIV. ... (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 21–40 – prek Gallica
- ——— (1736b), »Sur les Lignes Courbes qui font propres à former les Voutes en Domes« [O krivuljah, ki so primerne za oblikovanje kupolastih obokov], Histoire de l’Académie royale des sciences. Année M. DCCXXXIV. ... (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 149–166 – prek Gallica
- ——— (1739), »De la manière de dèterminer la Figure de la Terre Par la mesure des degrès de Latitude et de Longitude« [Kako določiti obliko Zemlje z merjenjem stopinj zemljepisne širine in dolžine], Histoire de l’Académie royale des sciences. Année M. DCCXXXVI. ... (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 443–468 – prek Gallica
- ——— (1746), Traité du Navire, de sa Construction, et de ses Mouvemens [Razprava o ladji, njeni konstrukciji in njenem gibanju] (v francoščini), Pariz: Charles-Antoine Jombert – prek Internet Archive. Prek Gallica • prek Google Knjige
- ——— (1748), Entretiens sur la cause d’inclinaison des orbites des planètes. Où l'on rèpond a la question proposèe par l'Academie royale des Sciences pour le sujet du prix des annèes 1732 et 1734 [Razprave o vzroku naklona tirov planetov, kjer odgovarjamo na vprašanje, ki ga je Kraljeva akademija znanosti predlagala za nagrado za leti 1732 in 1734] (v francoščini) (2. izd.), Pariz: Charles-Antoine Jombert – prek Google Knjige
- ——— (1749a), La figure de la Terre, Déterminée par les Observations de Messieurs Bouguer et de la Condamine, de l'Académie Royale des Sciences, envoyés par ordre du Roy au Pérou, pour observer aux environs de l'Equateur. Avec une Relation abrégée de ce Voyage, qui contient la description du Pays dans lequel les Opérations ont été faites. [Oblika Zemlje, določena z opazovanji gospodov Bouguera in de la Condamina, Kraljeve akademije znanosti, po kraljevem ukazu poslana v Peru na opazovanje ekvatorja. S skrajšano povezavo tega potovanja, ki vsebuje opis države, v kateri so bile operacije izvedene.] (v francoščini), Pariz: Charles-Antoine Jombert, Bibcode:1749fite.book.....B – prek BEIC. Prek BHL • prek Gallica • prek Google Knjige
- ——— (1749b), »Expériences faites à Quito et dans divers autres endroits de la zone torride, sur la dilatation et la contraction que souffrent les Métaux par le chaud et par le froid« [Poskusi, izvedeni v Quitu in na različnih drugih mestih v vročem območju, o širjenju in krčenju kovin zaradi vročine in mraza], Histoire de l’Académie royale des sciences. Année M. DCCXLV. ... (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 230–260 – prek Gallica
- ——— (1749c), »Éclaircissements sur le problème de la mâture des vaisseaux« [Pojasnila o problemu ladijskega jambora], Histoire de l’Académie royale des sciences. Année M. DCCXLV. ... (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 309–329 – prek Gallica
- ——— (1752a), »Sur une nouvelle construction de Loch, Avec des Remarques sur l'usage des autres instruments qui peuvent servir à mesurer le sillage des Vaisseaux« [O novi konstrukciji Locha, s pripombami o uporabi drugih inštrumentov, ki se lahko uporabljajo za merjenje ladij], Histoire de l'Académie royale des sciences. Année M. DCCXLVII. ... (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 644–665 – prek Gallica
- ——— (1752b), »De la measure des diamètres des plus grandes Planètes : Description d'un nouvel Instrument qu'on peut nommer Héliomètre, propre à les déterminer; et Observations sur le Soleil« [Merjenje premerov največjih planetov: Opis novega inštrumenta, ki ga lahko imenujemo heliometer in je primeren za njihovo določanje; in Opazovanja Sonca], Histoire de l'Académie royale des sciences. Année M. DCCXLVIII. ... (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 11–34 – prek Gallica
- ——— (1753), Nouveau traité de navigation, contenant la théorie et la pratique du pilotage [Nova razprava o navigaciji, ki vsebuje teorijo in prakso pilotaže] (v francoščini), Pariz: Hippolyte-Louis Guerin, Louis-François Delatour – prek Gallica
- ——— (1760), Nouveau traité de navigation ..., Pariz: Hippolyte-Louis Guerin, Louis-François Delatour, Bibcode:1760ntdn.book.....B – prek Google Knjige, popravljena in skrajšana Lacaillova različica
- ——— (1755a), »Mémoire sur la forme des corps les plus propres à tourner sur eux-mêmes, lorsqu'ils sont poussés par une de leurs extrémités, ou par tout autre point« [Razprava o obliki teles, ki so najprimernejša za lastno vrtenje, ko jih potisne eden od njihovih koncev ali katera koli druga točka], Histoire de l'Académie royale des sciences. Année M. DCCLI. ... (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 1–22 – prek Gallica
- ——— (1755b), »Remarques sur les observations de la parallaxe de la Lune, qu'on pourrait faire en même temps en plusieurs endroits, avec la méthode d'évaluer les changements que cause à ces parallaxes la Figure de la Terre« [Opombe k opazovanju Lunine paralakse, ki bi se lahko izvajala hkrati na več mestih, z metodo vrednotenja sprememb, ki jih tem paralaksam povzroča oblika Zemlje], Histoire de l'Académie royale des sciences. Année M. DCCLI. ... (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 64–86 – prek Gallica
- ——— (1755c), »Observation de l'éclipse de Lune du 2 Décembre 1751, au foir« [Opazovanje Luninega mrka 2. decembra 1751 ponoči], Histoire de l'Académie royale des sciences. Année M. DCCLI. ... (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 268–269 – prek Gallica
- ——— (1756), »Mémoire sur les opérations nommées Corrections par les Pilotes ; avec diverses remarques qui peuvent être utiles dans les parties pratiques des Mathématiques« [Razprava o operacijah, ki jih navigatorji imenujejo popravki; z različnimi pripombami, ki bi lahko bile uporabne pri praktičnih delih matematike], Histoire de l'Académie royale des sciences. Année M. DCCLII (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 1–26 – prek Gallica
- ——— (1757a), De la Manœuvre des vaisseaux, ou Traité de méchanique et de dynamique ; dans lequel on réduit à des solutions très simples les Problèmes de Marine les plus difficiles, qui ont pour objet le mouvement du Navire [O manevriranju ladij ali Razprava o mehaniki in dinamiki; v katerem so najtežji morski problemi, ki se nanašajo na gibanje ladje, reducirani na zelo preproste rešitve] (v francoščini) – prek Gallica. prek Google Knjige
- ——— (1757b), Opérations faites pour la vérification du degré du méridien entre Paris et Amiens, par Mess. Bouguer, Camus, Cassini et Pingré [Operacije, izvedene za preverjanje poldnevniške stopinje med Parizom in Amiensom, gospodov Bouguera, Camusa, Cassinija in Pingréja] (v francoščini)
- ——— (1759), »Solution des principaux Problèmes de la manœuvre des Vaisseaux« [Rešitev glavnih problemov manevriranja ladje], Histoire de l'Académie royale des sciences. Année M. DCCLIV (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 342–369 – prek Gallica
- ——— (1760) [1729], Traité d'optique sur la gradation de la lumière: Ouvrage posthume de M. Bouguer,... Et publié par M. l'Abbé de La Caille,... [Optična razprava o zatemnitvi svetlobe] (v francoščini), Pariz: Hippolyte-Louis Guerin, Louis-François Delatour – prek Gallica. prek Google Knjige
- ——— (1762) [1729], Optice de diversis luminis gradibus dimetriendis (v latinščini), prevod: Richtenburg, Joachimo, Dunaj, Praga, Trst: Joannis Thomæ Trattner – prek BEIC
- ——— (1761a), »Second Mémoire sur les principaux problèmes de la manœuvre des Vaisseaux« [Druga razprava o glavnih problemih manevriranja ladje], Histoire de l'Académie royale des sciences. Année M.DCCLV (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 355–369 – prek Gallica
- ——— (1761b), »Mémoire sur le mouvement d'oscillation des Corps qui flottent sur les liqueurs« [Razprava o nihajočem gibanju teles, ki lebdijo na kapljevinah], Histoire de l'Académie royale des sciences. Année M.DCCLV (v francoščini), Pariz: Imprimerie royale: 481–495 – prek Gallica
Glej tudi
Opombe
- ↑ francoska izgovorjava [pjɛʁ buˈge].
Sklici
- ↑ 1,0 1,1 1,2 data.bnf.fr: platforma za odprte podatke — 2011.
- ↑ 2,0 2,1 SNAC — 2010.
- ↑ 3,0 3,1 3,2 MacTutor History of Mathematics archive — 1994.
- ↑ Ф. Петрушевский Бугер, Петр // Энциклопедический словарь — Sankt Peterburg.: Брокгауз — Ефрон, 1891. — Т. IVа. — С. 830-831.
- ↑ Annuaire prosopographique : la France savante — 2009.
- ↑ Бугер Пьер // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] — 3-е изд. — Moskva: Советская энциклопедия, 1971. — Т. 4 : Брасос — Веш. — С. 85.
- ↑ 7,0 7,1 Bouguer (1732).
- ↑ 8,0 8,1 Bouguer (1746).
- ↑ 9,0 9,1 Bouguer (1749a).
- ↑ 10,0 10,1 Bouguer (1752b).
- ↑ 11,0 11,1 11,2 11,3 11,4 Débarbat (2007).
- ↑ Chisholm (1911).
- ↑ Fauque (2001).
- ↑ 14,0 14,1 Fauque (2010b).
- ↑ Bouguer (1727).
- ↑ »August 15, 1758: Death of Pierre Bouguer«. APS News (v angleščini). Ameriško fizikalno društvo. Avgust–september 2011. Pridobljeno 18. novembra 2020.
- ↑ 17,0 17,1 Bouguer (1729).
- ↑ Bouguer (1760).
- ↑ Bouguer (1736b).
- ↑ Middleton (1970–1990).
- ↑ Ferreiro (2011).
- ↑ Maheu (1966b).
- ↑ Ferreiro (2007).
- ↑ Miller (2017).
- ↑ »Pierre Bouguer«, association.bretonne.free.fr (v francoščini), Association Bretonne, pridobljeno 20. novembra 2020
- ↑ Ariel; Berger (2006), str. 30.
- ↑ Tricker (1970), str. 192–193.
- ↑ Fauque (2009).
- ↑ Goguel (1984).
- ↑ La mémoire de l'Hydro (v francoščini), École de la marine marchande du Havre
Viri
- Ariel, Avraham; Berger, Nora Ariel (2006), Plotting the Globe: Stories of Meridians, Parallels, and the International Date Line, (Explorations in world maritime history), zv. 1, Greenwood Publishing Group, ISBN 978-0-27-598895-1
- Boistel, Guy (2010), »Pierre Bouguer, commissaire pour la marine et expert pour les longitudes : Un opposant au développement de l'horlogerie de marine au XVIIIe siècle ?«, Revue d'histoire des sciences, 63 (1): 121–159, doi:10.3917/rhs.631.0121, ISSN 0151-4105 – prek cairn.info. Angleški prevod: Pierre Bouguer, Marine Commissioner and Longitude Expert: An Opponent of the Development of Marine Clockwork in the 18th Century?
- Chesnais, René (2002), »Les trois Bouguer et Le Croisic«, Pierre Bouguer, un savant breton au XVIIIe siècle, Vannes: Bretanjski kulturni inštitut, str. 9–31
- javni domeni: Chisholm, Hugh, ur. (1911). »Bouguer, Pierre«. Enciklopedija Britannica (v angleščini). Zv. 11 (11. izd.). Cambridge University Press. str. 316. Eden ali več predhodnih stavkov vključuje besedilo iz publikacije, ki je zdaj v
- Débarbat, Suzanne (2007), »Bouguer, Pierre«, v Hockey, Thomas A.; Trimble, Virginia; Williamas, Thomas R.; Bracher, Katherine; Jarrel, Richard A.; Marché, Jordan D.; Ragep, F. Jamil; Palmeri, Joann; Bolt, Marvin (ur.), The Biographical Encyclopedia of Astronomers, New York, NY: Springer, str. 154–155, Bibcode:2007bea..book.....H, COBISS 29137157, doi:10.1007/978-0-387-30400-7_186, ISBN 978-0-38-731022-0 Biographical Encyclopedia of Astronomers na Google Knjige
- Fauque, Danielle (1983), »Les origines de l'héliomètre«, Revue d'histoire des sciences, 36 (2): 153–171, doi:10.3406/rhs.1983.1906 – prek persée
- Fauque, Danielle (2001), »Du bon usage de l'éloge: Cas de celui de Pierre Bouguer«, Revue d'histoire des sciences, 54 (3): 351–382, doi:10.3406/rhs.2001.2129, ISSN 0151-4105 – prek persée
- Fauque, Danielle (Maj–julij 2009), »Une curieuse expérience : l'attraction des montagnes«, Les Génies de la science (39): 14–16
- Fauque, Danielle (2010a), »Introduction. Pierre Bouguer, figure emblématique ou savant singulier ?«, Revue d'histoire des sciences, 63 (1): 5–21, doi:10.3917/rhs.631.0005, ISSN 0151-4105 – prek cairn.info. Angleški prevod: Introduction. Pierre Bouguer: Emblematic Figure or Eccentric Scholar?
- Fauque, Danielle (2010b), »Pierre Bouguer et l'« affaire du jaugeage », 1721-1726«, Revue d'histoire des sciences, 63 (1): 23–66, doi:10.3917/rhs.631.0023, ISSN 0151-4105 – prek cairn.info. Angleški prevod: Pierre Bouguer and the “Tonnage Affair,” 1721-1726
- Ferreiro, Larrie David (2007), Ships and science : the birth of naval architecture in the scientific revolution, 1600-1800, Cambridge, Mass.: MIT Press, ISBN 978-0-26-251415-6
- Ferreiro, Larrie David (2010), »Pierre Bouguer and the solid of least resistance«, Revue d'histoire des sciences, 63 (1): 93–119, doi:10.3917/rhs.631.0093
- Ferreiro, Larrie David (2011), Measure of the Earth: The Enlightenment Expedition that Reshaped Our World, New York: Basic Books, str. 376, ISBN 978-0-46-501723-2, arhivirano iz prvotnega spletišča dne 22. februarja 2014
- Goguel, Jean (1984), »Bouguer au Chimborazo, et l'acceptation de la théorie newtonienne de l'attraction«, Travaux du COFRHIGEO (v francoščini)
- Grandjean de Fouchy, Jean-Paul (1763), »Éloge de M. Bouguer« (PDF), Histoire de l'Académie royale des sciences. Année M.DCCLVIII. Avec les Mémoires de Mathématique et de Physique, pour la même Année., Pariz: Imprimerie royale: 127–136, pridobljeno 11. julija 2024. Prek Gallica
- Lamontagne, Roland (1964), La vie et l'œuvre de Pierre Bouguer, Montreal, Pariz: Presses de l’Université de Montréal, Presses Universitaires de France, Bibcode:1964lvel.book.....B, predgovor René Taton
- Lamontagne, Roland (1966), »Lettres de Bouguer à Euler. Publication et notes«, Revue d'histoire des sciences et de leurs applications, 19 (3): 225–246, doi:10.3406/rhs.1966.2498, ISSN 0151-4105 – prek persée
- Lamontagne, Roland (1998), Pierre Bouguer, 1698–1758, un Blaise Pascal du XVIIIe siècle; Suivi d'une correspondence, Montreal: Univerza v Montrealu, rokopis
- Maheu, Gilles (1966a), »Bibliographie de Pierre Bouguer (1698-1758)«, Revue d'histoire des sciences et de leurs applications, 19 (3): 193–205, doi:10.3406/rhs.1966.2496, ISSN 0151-4105 – prek persée
- Maheu, Gilles (1966b), »La vie scientifique au milieu du XVIIIe siècle : Introduction à la publication des lettres de Bouguer à Euler«, Revue d'histoire des sciences et de leurs applications, 19 (3): 206–224, doi:10.3406/rhs.1966.2497, ISSN 0151-4105 – prek persée
- Middleton, William Edgar Knowles (1970–1990), »Bouguer, Pierre«, Dictionary of Scientific Biography, New York – prek encyclopedia.com
- Miller, Jeff (2. junij 2017), »Earliest Uses of Symbols of Relation«, mathshistory.st-andrews.ac.uk (v angleščini), Univerza v St Andrewsu
- Morère, Jean-Edouard (1965), »La photométrie : les sources de l'Essai d'Optique sur la gradation de la lumière de Pierre Bouguer, 1729«, Revue d'histoire des sciences et de leurs applications, 18 (4): 337–384, doi:10.3406/rhs.1965.2447, ISSN 0151-4105 – prek persée
- Perrier, Georges (1943), »Histoire des pyramides de Quito«, Journal de la société des américanistes, 35 (1): 91–122, doi:10.3406/jsa.1943.2346 – prek persée
- Tricker, R. A. R. (1970), Introduction to meteorological optics, New York: American Elsevier Pub. Co., Bibcode:1971itme.book.....T, COBISS 15273, ISBN 978-0-44-419700-9, OCLC 131207
- Trystam, Florence (1979), Le procès des étoiles. Récit de la prestigieuse expédition de trois savants français en Amérique du Sud et des mésaventures qui s'ensuivirent (1735-1771), Pariz: Seghers, ISBN 978-2-23-211862-3, 2. izdaja (1989) ISBN 978-2-23-210176-2
Zunanje povezave
Predstavnosti o temi Pierre Bouguer v Wikimedijini zbirki
- O'Connor, John Joseph; Robertson, Edmund Frederick, »Pierre Bouguer«, Arhiv zgodovine matematike MacTutor (v angleščini), Univerza v St Andrewsu
- vira, povezana z likovno umetnostjo: Artists of the World Online (angleško) • Union List of Artist Names (angleško)
- raziskovalna vira: Biodiversity Heritage Library (angleško) • La France savante (francosko)
- zdravstveni vir: Bibliothèque interuniversitaire de santé (francosko)
- zapisi v splošnih slovarjih ali enciklopedijah: Enciklopedija Britannica (angleško) • Brockhaus (nemško) • Deutsche Biographie (nemško) • Gran Enciclopèdia Catalana (katalonsko) • Hrvatska enciklopedija (hrvaško) • Enciclopedia De Agostini (italijansko) • Nationalencyklopedin (švedsko) • Proleksis enciklopedija (hrvaško) • Store norske leksikon (norveško) • Universalis (francosko)
- Les membres du passé dont le nom commence par B (v francoščini), Francoska akademija znanosti
- Rojeni leta 1698
- Umrli leta 1758
- Francoski matematiki
- Francoski geofiziki
- Francoski geodeti
- Francoski hidrografi
- Francoski raziskovalci
- Francoski astronomi
- Francoski akademiki
- Člani Francoske akademije znanosti
- Tuji člani Kraljeve družbe
- Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni
- Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Marsu