Berlin: Razlika med redakcijama
+ Prometna infrastruktura |
+ Geografija |
||
Vrstica 118: | Vrstica 118: | ||
Slika:Berlin - City Center Panorama.jpg|Berlin (2015) |
Slika:Berlin - City Center Panorama.jpg|Berlin (2015) |
||
</gallery> |
</gallery> |
||
=== Parki in vrtovi === |
|||
[[Slika:TigerCubs.jpg|thumb| Zoologischer Garten Berlin]] |
|||
* Volkspark Friedrichshain |
|||
* Britzer Garten |
|||
* Gärten der Welt |
|||
* Botanischer Garten |
|||
* Zoologischer Garten Berlin |
|||
* Tempelhofer Feld |
|||
* Treptower Park |
|||
* Großer Tiergarten |
|||
* Park am Weißen See |
|||
* Tierpark Berlin |
|||
== Demografija == |
== Demografija == |
Redakcija: 13:00, 3. avgust 2022
Berlin | |||
![]() | |||
Zastava | Grb | ||
| |||
Lega Berlina v Nemčiji in v Evropski uniji | |||
![]() | |||
Koordinate | |||
Časovni pas | CET/CEST (UTC+1/+2) | ||
Uprava | |||
Država | Nemčija ![]() | ||
NUTS-regija | DE3 ![]() | ||
Upravna delitev mesta | 12 okrožij | ||
Županja | Franziska Giffey (SPD) | ||
Vladajoča stranka | SPD / Zeleni / Die Linke | ||
Glasov v Zveznem svetu | 4 (od 69) | ||
Osnovni statistični podatki | |||
Površina | 892 km² | ||
- nadmorska višina: | 34 – 115 m | ||
Prebivalstvo | 3.748.148 (2018)[1][2] | ||
- Gostota | 4100 /km² | ||
- velemestno: | 4.700.000 (2020) | ||
Drugi podatki | |||
GDP/ nominalno | 163 milijarde € (2021) | ||
Poštna številka | 10001–14199 | ||
Registrska oznaka vozil | B | ||
Spletna stran | berlin.de |
Berlin [berlín] je glavno mesto Nemčije in ena od 16 nemških zveznih dežel. S skoraj štirimi milijoni prebivalcev (urbano območje šteje 4,4 milijone) je največje mesto v državi in tudi eno največjih v Evropi. Mesto leži ob rekah Spree in Havel na severovzhodu Nemčije. Zvezno deželo Berlin teritorialno v celoti obkroža zvezna dežela Brandenburg, skupaj s katero tvori metropolitansko regijo Berlin-Brandenburg z več kot šestimi milijoni ljudi.
Prva dokumentirana omemba Berlina datira v 13. stoletje. V svoji zgodovini je bilo prestolnica Pruskega kraljestva, Nemškega cesarstva, Weimarske republike in Tretjega rajha. Število prebivalcev mesta pred drugo svetovno vojno ocenjujejo na 4,7 milijona. Med letoma 1949 in 1990 je bilo mesto razdeljeno na Vzhodni in Zahodni Berlin. Vzhodni Berlin je bil (dejanska) prestolnica Vzhodne Nemčije, zahodni pa eksklava Zahodne, obkrožen z berlinskim zidom. Po združitvi Nemčije je ponovno postalo prestolnica celotne države, kamor se je preselila večina državnih uradov iz dotedanje zahodnonemškega glavnega mesta Bonn, ki je odtlej le "druga prestolnica" Nemčije.
Danes je Berlin eno najpomembnejših kulturnih, političnih, gospodarskih in prometnih središč Evrope. Berlin je sedež več univerz in visokih šol, med katerimi so najbolj znane Humboldtova univerza, Univerza umetnosti, Svobodna univerza in Tehniška univerza.
Zgodovina
- Berlinski kongres (1878)
- Berlinski zid (1961-1989)
Uprava
Kot zvezna dežela ima predstavniški dom (Abgeordnetenhaus) s 141 sedeži. Izvršno oblast predstavlja berlinski senat (Senat von Berlin), ki ga sestavljajo vrhovni župan (Regierender Bürgermeister) in do osem senatorjev. Eden od njih ima uradni naziv župan (Bürgermeister) in je namestnik vrhovnega. Vrhovni župan je hkrati tudi ministrski predsednik zvezne dežele Berlin.
Upravno je Berlin razdeljen na 12 okrožij (Bezirke), vsako ima svojo lokalno oblast, ki je podrejena mestni vladi. Okrožja se nadalje delijo na 97 krajev (Ortsteile), ki predstavljajo zgodovinske občine ali naselja, ki so bila leta 1920 priključena mestni oblasti. Ti nimajo svojih predstavnikov v vladi, se pa razdelitev upošteva pri urbanističnem načrtovanju in v statistične namene.
Berlinska okrožja
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d8/Berlin_Subdivisions.svg/300px-Berlin_Subdivisions.svg.png)
Okrožje | Prebivalstvo november 2011 |
Površina v km² |
---|---|---|
Charlottenburg-Wilmersdorf | 322.848 | 64,72 |
Friedrichshain-Kreuzberg | 273.751 | 20,16 |
Lichtenberg | 263.916 | 52,29 |
Marzahn-Hellersdorf | 252.754 | 61,74 |
Mitte | 338.789 | 39,47 |
Neukölln | 316.957 | 44,93 |
Pankow | 375.325 | 103,01 |
Reinickendorf | 243.541 | 89,46 |
Spandau | 228.529 | 91,91 |
Steglitz-Zehlendorf | 297.835 | 102,50 |
Tempelhof-Schöneberg | 337.290 | 53,09 |
Treptow-Köpenick | 244.547 | 168,42 |
Geografija
-
Berlin (2014)
-
Berlin (2015)
Parki in vrtovi
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/TigerCubs.jpg/220px-TigerCubs.jpg)
- Volkspark Friedrichshain
- Britzer Garten
- Gärten der Welt
- Botanischer Garten
- Zoologischer Garten Berlin
- Tempelhofer Feld
- Treptower Park
- Großer Tiergarten
- Park am Weißen See
- Tierpark Berlin
Demografija
S populacijo 3 664 088 души (2020) v svojih upravnih mejah in od 4.700.000 v dejanskem mestnem območju, je Berlin največje mesto v Nemčiji. Po Brexitu (2020) je Berlin največje mesto EU s 3,7 milijona prebivalcev.
Mesto velja za multikulturno mesto, saj v njem prebiva 170 različnih narodnosti (2021). Poleg etnične nemške večine, je v mestu precej priseljenske populacije iz Turčije, Poljske, Italije, Hrvaške, Srbije, Grčije, Rusije, Bolgarije, Libanona, Romunije, Bosne in Hercegovine, Španije, Portugalske, Francije, Kitajske, ZDA, Avstrije, Velike Britanije in Indije. Skoraj 20 odstotkov prebivalcev so tuji državljani (2021).
Središče Berlina je bil od leta 1747 Großstadt (mesto z najmanj 100.000 prebivalci).
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f3/Rundumberlin.jpg/220px-Rundumberlin.jpg)
Jezik
Berlinsko narečje spada v širši sklop severnonemških narečij. V začetku germanskega naseljevanja v 14. st. in naprej se je govoril še jezik, bolj podoben nizozemščini kot visoki nemščini. Do danes je v tem narečju mnogo spodnje- (oziroma nizko-) nemškega, ki ohranjuje stanje pred drugim premikom glasov.
nem. was = berlinsko wat = nizozemsko wat = kaj
nem. das = berlinsko dit = to
nem. Was ist das? = berlinsko Wat is dit? ali Wat is ditte? = nizozemsko Wat is het? = kaj je to?
Religija
Približno 64% prebivalcev Berlina ne pripada nobeni verski skupini; ta delež predstavlja najhitreje rastoči segment prebivalstva. 31. decembra 2017 je bilo 15,9% prebivalcev mesta protestantskih, 9,2% rimskokatoliških, 8,2% islamskih, 0,3% judovskih in 1% članov pravoslavne cerkve (pravoslavne ali vzhodne pravoslavne).
Gospodarstvo
Mesto je sedež velikih korporacij, kot so Siemens, Zalando, Deutsche Bahn, N26, Charité in HelloFresh.
Prometna infrastruktura
-
Letisko Berlín-Brandenbursko
-
Glavna železniška postaja
-
Most Oberbaum
Univerze
Berlin del Berlinskega univerzitetnega zavezništva , ki je prejel naziv "Univerza odličnosti" v okviru in prejema sredstva iz pobude za odličnost nemških univerz. Berlin ima enega največjih deležev mednarodnih študentov v Nemčiji, 20% leta 2019.
- Humboldtova univerza v Berlinu
- Tehniška univerza v Berlinu
- Univerza umetnosti
- Svobodna univerza v Berlinu
-
Tehniška univerza v Berlinu
-
Spomenik Wilhelma von Humboldta pred Humboldtovo univerzo
-
Svobodna univerza v Berlinu
Šport
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/68/Clp_20090708_Alte_F%C3%B6rsterei_Er%C3%B6ffnungsspiel_3.jpg/220px-Clp_20090708_Alte_F%C3%B6rsterei_Er%C3%B6ffnungsspiel_3.jpg)
- 1. FC Union Berlin
- Hertha BSC
- Eisbären Berlin
- ALBA Berlin
- Füchse Berlin
- Berlin Recycling Volleys
- Wasserfreunde Spandau 04
- Mercedes-Benz Arena (Berlín)
- Olimpijski stadion, Berlin (Olympiastadion Berlin)
- Stadion An der Alten Försterei
- Svetovno prvenstvo v nogometu 2006
Kultura
- Berlinska filharmonija
- Pergamonski muzej
- Mednarodni filmski festival v Berlinu
- European Film Academy
Mediji
Glasba
V 1970-ih so se Hansa Studios razvili v enega najbolj znanih snemalnih studijev na svetu, kjer so snemače skupine, kot so David Bowie, Depeche Mode, Nick Cave in U2. Berlin je igral tudi pomembno vlogo pri razvoju elektronske glasbe (Tangerine Dream). Drugi primeri pomembnih glasbenikov in skupin iz Berlina so Hildegard Knef, Harald Juhnke, Frank Schöbel, Rio Reiser, Gebrüder Blattschuss, Ideal, City, Nina Hagen, Max Raabe, Reinhard Mey, Roland Kaiser, Katja Ebstein, Die Ärzte, Seeed, Ellen Allien, Bushido, Paul van Dyk in Rammstein.
Filmi, postavljeni v Berlin
- Sonnenallee
- Zbogom, Lenin!
- Življenje drugih
- Babylon Berlin
Galerija
-
Brandenburška vrata
-
Svetovna ura na Alexanderplatzu
-
Televizijski stolp na Alexanderplatzu
-
Stavba Reichstag, sedež nemškega parlamenta
-
Muzej kultur sveta
-
Muzej Bode na muzejskem otoku
-
Potsdamski trg
-
Sony center na Potsdamskem trgu
-
Olimpijski stadion
Pobratena mesta
Berlin ima uradne povezave s 17 mesti po svetu. V času, ko je bilo mesto razdeljeno, so povezave odsevale pripadnost blokom - Zahodni Berlin je bil pobraten večinoma z zahodnimi prestolnicami, Vzhodni pa s prestolnicami držav Varšavskega pakta. Povezave Vzhodnega Berlina so bile po združitvi preklicane in kasneje deloma ponovno vzpostavljene.
|
|
Opombe in reference
- ↑ »Prebivalstvo zveznih dežel«. Portal Zveznega statističnega urada Nemčije (v angleščini). Pridobljeno 25. aprila 2007.
- ↑ Kazalniki za večja urbana območja 1999 - 2003, Eurostat. Pridobljeno 9. marca 2007. (angleško)
Zunanje povezave
- Uradna spletna stran
- 3D Berlin
- Berlin City Panoramas - Fotografije iz Berlina