1227: Razlika med redakcijama
Videz
Izbrisana vsebina Dodana vsebina
m →Ostalo |
m →Rojstva: Konstanca |
||
(23 vmesnih redakcij 2 uporabnikov ni prikazanih) | |||
Vrstica 8: | Vrstica 8: | ||
[[Slika:Genghis khan empire at his death.png|thumb|right|250px|Mongolsko cesarstvo za časa Džingiskanove smrti.]] |
[[Slika:Genghis khan empire at his death.png|thumb|right|250px|Mongolsko cesarstvo za časa Džingiskanove smrti.]] |
||
* avgust - '''Umre vrhovni kan Mongolskega imperija [[Džingiskan]].''' Posamezni deli imperija se upravno razdelijo med štiri sinove: |
* avgust - '''Umre vrhovni kan Mongolskega imperija [[Džingiskan]].''' Posamezni deli imperija se upravno razdelijo med štiri sinove: |
||
** Vrhovna oblast '''velikega kana''' pripade '''tretjemu sinu [[Ögedej]]u'''. Za interesno območje ima odbrano vzhodno Azijo kitajskih dinastij. Čeprav je še de iure ohranil vrhovno oblast, se preko vladanja Kitajski postopoma formira naslednja |
** Vrhovna oblast '''velikega kana''' pripade '''tretjemu sinu [[Ögedej]]u'''. Za interesno območje ima odbrano vzhodno Azijo kitajskih dinastij. Čeprav je še de iure ohranil vrhovno oblast, se preko vladanja Kitajski postopoma formira naslednja [[dinastija Yuan]], ki jo sicer uradno ustanovi šele Džingiskanov vnuk [[Kublajkan]]. [[1271]] ↔ |
||
** Drugi sin '''[[Čagataj]]''' dobi zahodni del Mongolije, ozemlje bivšega Karakitanskega kanata in Horezma. Na tej dednini se postopoma formira [[Čagatajski kanat]]. |
** Drugi sin '''[[Čagataj]]''' dobi zahodni del Mongolije, ozemlje bivšega Karakitanskega kanata in Horezma. Na tej dednini se postopoma formira [[Čagatajski kanat]]. |
||
** Sinova umrlega prvega sina '''[[Džoči]]ja''' [[Batu kan|Batu]] in [[Orda kan|Orda]] dobita najbolj zahodni del Mongolskih osvojitev, ki sega od osrednje Azije v Evropo. Na tem ustanovita [[Modra horda|Modro]] (Batu) in [[Bela horda|Belo hordo]] (Orda). |
** Sinova umrlega prvega sina '''[[Džoči]]ja''' [[Batu kan|Batu]] in [[Orda kan|Orda]] dobita najbolj zahodni del Mongolskih osvojitev, ki sega od osrednje Azije v Evropo. Na tem ustanovita [[Modra horda|Modro]] (Batu) in [[Bela horda|Belo hordo]] (Orda), ki se sčasoma obe formirata v [[Zlata horda|Zlato hordo]]. |
||
** Trenutno ima pod oblastjo največji delež vojske najmlajši sin '''[[Toluj]]''', ki pa mu je v dednini zaupan najmanjši delež, tj. domača Mongolija. Toluj s postopno tranzicijo preda oblast (nad vojsko) Ögedeju. [[1229]] ↔ |
** Trenutno ima pod oblastjo največji delež vojske najmlajši sin '''[[Toluj]]''', ki pa mu je v dednini zaupan najmanjši delež, tj. domača Mongolija. Toluj s postopno tranzicijo preda oblast (nad vojsko) Ögedeju. [[1229]] ↔ |
||
Vrstica 16: | Vrstica 16: | ||
* januar - [[Livonska križarska vojna]]: ker zamrzne [[Baltsko morje]], viteški red [[Livonijsko bratstvo meča|Bratstva meča]] vpade na estonski otok [[Saaremaa]], ki ga branijo poganski Oselci. Križarji porazijo Oselijce, ki formalno sprejmejo krščanstvo. |
* januar - [[Livonska križarska vojna]]: ker zamrzne [[Baltsko morje]], viteški red [[Livonijsko bratstvo meča|Bratstva meča]] vpade na estonski otok [[Saaremaa]], ki ga branijo poganski Oselci. Križarji porazijo Oselijce, ki formalno sprejmejo krščanstvo. |
||
* januar - Angleški kralj [[Henrik III. Angleški|Henrik III.]] je razglašen za polnoletnega. Za uspešno delo nagradi regenta kentskega grofa [[Hubert I. de Burgh|Huberta de Burgha]] in mu zaupa mesto glavnega svetovalca. [[1228]] ↔ |
* januar - Angleški kralj [[Henrik III. Angleški|Henrik III.]] je razglašen za polnoletnega. Za uspešno delo nagradi regenta kentskega grofa [[Hubert I. de Burgh|Huberta de Burgha]] in mu zaupa mesto glavnega svetovalca. [[1228]] ↔ |
||
* [[28. januar]] - Umrlega mecklenburškega barona [[Henrik Borvin I. Mecklenburški| |
* [[28. januar]] - Umrlega mecklenburškega barona [[Henrik Borvin I. Mecklenburški|Henrika Borvina I.]], sina slovanskega kneza [[Pribislav Mecklenburški|Pribislava]], nasledi sin [[Henrik Borvin II. Mecklenburški|Henrik II.]] |
||
* [[19. marec]] - Umrlega papeža [[papež Honorij III.|Honorija III.]] nasledi [[papež Gregor IX.|Gregor IX.]], 178. papež po [[seznam papežev|seznamu]]. Med prvimi ukrepi je nastavitev [[Konrad |
* [[19. marec]] - Umrlega papeža [[papež Honorij III.|Honorija III.]] nasledi [[papež Gregor IX.|Gregor IX.]], 178. papež po [[seznam papežev|seznamu]].<ref>Krstno ime Hugolin Segni, nečak Inocenca III.</ref> Med prvimi ukrepi je nastavitev [[Konrad iz Marburga|Konrada iz Marburga]] za glavnega inkvizitorja pri preganjanju herezij. |
||
* [[22. julij]] - [[Bitka pri Bornhövedu (1227)|Bitka pri Bornhövedu]]: severnonemška koalicija premaga vojsko danskega kralja [[Valdemar II. Danski|Valdemarja II.]], ki se je primoran odreči severnonemškim deželam. |
* [[22. julij]] - [[Bitka pri Bornhövedu (1227)|Bitka pri Bornhövedu]]: severnonemška koalicija premaga vojsko danskega kralja [[Valdemar II. Danski|Valdemarja II.]], ki se je primoran odreči severnonemškim deželam. |
||
** V holsteinski regiji [[Dithmarschen]] na obali Severnega morja vzpostavijo kmetje neodvisno republiko, ki se kot tamponska cona med Dansko in Rimsko-nemškim cesarstvom obdrži vse do leta → [[1559]]. |
** V holsteinski regiji [[Dithmarschen]] na obali Severnega morja vzpostavijo kmetje neodvisno republiko, ki se kot tamponska cona med Dansko in Rimsko-nemškim cesarstvom obdrži vse do leta → [[1559]]. |
||
* [[8. september]] - Potem ko papež [[papež Gregor IX.|Gregor IX.]] zaradi zavlačevanja izobči [[Friderik II. Hohenstaufen|Friderika II. Hohenstufna]], le-ta končno odpluje proti Jeruzalemu na obljubljeno križarsko vojno. Kmalu po |
* [[8. september]] - Potem ko papež [[papež Gregor IX.|Gregor IX.]] zaradi zavlačevanja izobči [[Friderik II. Hohenstaufen|Friderika II. Hohenstufna]], le-ta končno odpluje proti Jeruzalemu na obljubljeno križarsko vojno. Kmalu po izplutju iz [[Brindisi]]ja zboli in se ustavi v [[Otranto|Otrantu]], da bi se pozdravil. [[1228]] ↔ |
||
** [[11. september]] - Isto zboli turinški deželni grof [[Ludvik IV. Turinški|Ludvik IV.]], ki pa jo odnese veliko slabše od Friderika. Turingijo nasledi sin [[Herman II. Turinški|Herman II.]], regentstvo prevzame mlajši brat [[Henrik Raspe]], Ludvikova vdova [[Elizabeta Ogrska]] se popolnoma preda veri in karitativni dejavnosti. |
** [[11. september]] - Isto zboli turinški deželni grof [[Ludvik IV. Turinški|Ludvik IV.]], ki pa jo odnese veliko slabše od Friderika. Turingijo nasledi sin [[Herman II. Turinški|Herman II.]], regentstvo prevzame mlajši brat [[Henrik Raspe]], Ludvikova vdova [[Elizabeta Ogrska]] se popolnoma preda veri in karitativni dejavnosti. |
||
* [[5. oktober]] - [[Almohadi|Almohadski]] kalif [[Abdul-Vahid I.]] utone v kadi, verjetno s tujo pomočjo. Nasledi ga njegov nečak [[Jahja al-Mu'tasim]]. Ker se za kalifov prestol poteguje še brat umrlega kalifa [[Idris al-Ma'mun]], izbruhne [[državljanska vojna]]. [[1228]] ↔ |
* [[5. oktober]] - [[Almohadi|Almohadski]] kalif [[Abdul-Vahid I.]] utone v kadi, verjetno s tujo pomočjo. Nasledi ga njegov nečak [[Jahja al-Mu'tasim]]. Ker se za kalifov prestol poteguje še brat umrlega kalifa [[Idris al-Ma'mun]], izbruhne [[državljanska vojna]]. [[1228]] ↔ |
||
* Umorjen je poljski nadvojvoda [[Lešek I. Beli]]. Umor se verjetno izvrši po naročilu vzhodnopomeranijskega vojvode [[Svjetopelk II. Pomeranijski|Svjetopelka II.]], od katerega je poprej zahteval vazalno prisego. Lešeka I. nasledi bratranec [[Vladislav III. Tenkonogi]]. |
* Umorjen je poljski nadvojvoda [[Lešek I. Beli]]. Umor se verjetno izvrši po naročilu vzhodnopomeranijskega vojvode [[Svjetopelk II. Pomeranijski|Svjetopelka II.]], od katerega je poprej zahteval vazalno prisego. Lešeka I. nasledi bratranec [[Vladislav III. Tenkonogi]]. |
||
* Beneškega križarja in ustanovitelja [[Egejska vojvodina|Egejske vojvodine]] [[Marco Sanudo|Marka I. Sanuda]] nasledi sin [[Angelo Sanudo]]. |
* Beneškega križarja in ustanovitelja [[Egejska vojvodina|Egejske vojvodine]] [[Marco Sanudo|Marka I. Sanuda]] nasledi sin [[Angelo Sanudo]]. |
||
* Umrlega ajubidskega sultana Transjordanije in Palestine [[Al-Mu'azzam]]a nasledi sin [[An-Nasir Davud]]. Za oblast nad dediščino umrlega brata se potegujeta še naslednikova strica, [[Al-Kamil]] in [[Al-Ašraf]], ki si sporazumno razdelita Palestino, Transjordanijo in južni del Sirije. Al- |
* Umrlega ajubidskega sultana Transjordanije in Palestine [[Al-Mu'azzam]]a nasledi sin [[An-Nasir Davud]]. Za oblast nad dediščino umrlega brata se potegujeta še naslednikova strica, [[Al-Kamil]] in [[Al-Ašraf]], ki si sporazumno razdelita Palestino, Transjordanijo in južni del Sirije. Al-Kamilu pripade Palestina s Transjordanijo. [[Al-Mu'azzam]]ov sin An-Nasir se mora nazadnje zadovoljiti z utrdbo [[Kerak]] in okolico. [[1229]] ↔ |
||
* Bagdadski kalif [[Al-Mustansir]] ustanovi islamsko univerzo [[Mustansirija Madrasa|Mustansirija]]. |
|||
* Horezmijski šah [[Džalal ad-Din]] se po obračunu z Gruzijci spopade Seldžuki iz [[Sultanat Rum|Sultanata Rum]]. Seldžuški sultan [[Kajkubad I.]] in gruzijska kraljica [[Rusudan Gruzijska|Rusudan]] skleneta zavezništvo proti Horezmijcem. [[1228]] ↔ |
* Horezmijski šah [[Džalal ad-Din]] se po obračunu z Gruzijci spopade ikonijskimi Seldžuki iz [[Sultanat Rum|Sultanata Rum]]. Seldžuški sultan [[Kajkubad I.]] in gruzijska kraljica [[Rusudan Gruzijska|Rusudan]] skleneta zavezništvo proti Horezmijcem. [[1228]] ↔ |
||
* Japonski [[zen budizem|zen]] budistični mojster [[Dogen]] se vrne na Japonsko, kjer začne širiti [[Soto zen|Sótó]] šolo zena. |
* Japonski [[zen budizem|zen]] budistični mojster [[Dogen]] se vrne na Japonsko, kjer začne širiti [[Soto zen|Sótó]] šolo zena. |
||
== Rojstva == |
== Rojstva == |
||
* [[29. junij]] - [[Hodžo Tokijori]], japonski regent († [[1263]]) |
|||
* [[30. september]] - [[papež Nikolaj IV.]] († [[1292]]) |
* [[30. september]] - [[papež Nikolaj IV.]] († [[1292]]) |
||
; Neznan datum |
|||
* [[Elizabeta Bavarska (1227-1273)|Elizabeta Bavarska]], nemška kraljica († [[1273]]) |
|||
* [[Konstanca Vroclavska]], vojvodinja-žena Kujavije († [[1257]]) |
|||
* [[Vladislav Moravski]], češki princ, mejni grof Moravske († [[1247]]) |
|||
[[Slika:GhinggisKhanMausoleum.jpg|thumb|right|250px|Džingiskanov mavzolej v Notranji Mongoliji, Kitajska, čeprav naj bi bil po mongolski navadi skrivoma pokopan na neznani lokaciji.]] |
[[Slika:GhinggisKhanMausoleum.jpg|thumb|right|250px|Džingiskanov mavzolej v Notranji Mongoliji, Kitajska, čeprav naj bi bil po mongolski navadi skrivoma pokopan na neznani lokaciji.]] |
||
== Smrti == |
== Smrti == |
||
* [[28. januar]] - [[Henrik Borvin I. Mecklenburški|Henrik Borvin I.]], |
* [[28. januar]] - [[Henrik Borvin I. Mecklenburški|Henrik Borvin I.]], nemški plemič, mecklenburški baron |
||
* februar - [[Džoči]], mongolski vojskovodja, Džingiskanov sin (* [[ |
* februar - [[Džoči]], mongolski vojskovodja, Džingiskanov sin (* okoli [[1182]]) |
||
* [[18. marec]] - [[papež Honorij III.]] (* [[1148]]) |
* [[18. marec]] - [[papež Honorij III.]] (* [[1148]]) |
||
* [[28. april]] - [[Henrik V. |
* [[28. april]] - [[Henrik V. Pfalški|Henrik V.]], nemški plemič, pfalški grof (* [[1173]]) |
||
* [[23. julij]] - [[Qiu Chuji]], kitajski daoistični svečenik (* [[1148]]) |
* [[23. julij]] - [[Qiu Chuji]], kitajski daoistični svečenik (* [[1148]]) |
||
* avgust - [[Džingiskan]], ustanovitelj Mongolskega imperija (* [[1162]]) |
* avgust - [[Džingiskan]], ustanovitelj Mongolskega imperija (* [[1162]]) |
||
* [[11. september]] - [[Ludvik IV. Turinški|Ludvik IV.]], mejni grof |
* [[11. september]] - [[Ludvik IV. Turinški|Ludvik IV.]], nemški plemič, turinški mejni grof (* [[1200]]) |
||
* [[14. november]] - [[Lešek I. Beli]], poljski |
* [[14. november]] - [[Lešek I. Beli]], poljski nadvojvoda, knez Sandomierza (* [[1184]]) |
||
; Neznan datum |
|||
* [[Abd as-Salam ibn Mashish al-Alami]], maroški sufi (* [[1140]]) |
* [[Abd as-Salam ibn Mashish al-Alami]], maroški sufi (* [[1140]]) |
||
* [[Marco Sanudo]], beneški križar, vojvoda Naxosa (* [[1153]]) |
* [[Marco Sanudo]], beneški križar, vojvoda Naxosa (* [[1153]]) |
||
* [[Al-Mu'azzam]], ajubidski sultan Sirije in Palestine |
* [[Al-Mu'azzam]], ajubidski sultan Sirije in Palestine |
||
* [[Rejnald I. Dammartinski]], grof Dammartina, grof |
* [[Rejnald I. Dammartinski]], grof Dammartina, grof Boulogne (* [[1165]]) |
||
==Opombe== |
|||
{{opombe}} |
|||
== Glej tudi == |
== Glej tudi == |
Trenutna redakcija s časom 17:57, 16. avgust 2022
Stoletja: | 12. stoletje - 13. stoletje - 14. stoletje |
Desetletja: | 1190. 1200. 1210. - 1220. - 1230. 1240. 1250. |
Leta: | 1224 · 1225 · 1226 · 1227 · 1228 · 1229 · 1230 |
Področja: | Književnost · Glasba · Politika · Šport · Znanost |
Ljudje: | Rojstva · Smrti |
Ustanove: | Ustanovitve · Ukinitve |
1227 (MCCXXVII) je bilo navadno leto, ki se je po julijanskem koledarju začelo na petek.
Dogodki
[uredi | uredi kodo]Džingiskanova smrt in nasledstvo Mongolskega imperija
[uredi | uredi kodo]- februar - Najstarejši Džingiskanov sin Džoči umre nekje severno od Aralskega ali Kaspijskega jezera še preden mu uspe obnoviti sovražnosti z očetom Džingiskanom in brati.
- pomlad - Invazija proti tangutskemu cesarstvu Zahodna Xia se z osvojitvijo prestolnice Ning Xia nadaljuje z zatiranjem posameznih žepov odpora.↓
- → Preda se zadnji tangutski cesar Mozhu. Džingiskan ga ukaže ubiti skupaj s celotno cesarsko družino.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Genghis_khan_empire_at_his_death.png/250px-Genghis_khan_empire_at_his_death.png)
- avgust - Umre vrhovni kan Mongolskega imperija Džingiskan. Posamezni deli imperija se upravno razdelijo med štiri sinove:
- Vrhovna oblast velikega kana pripade tretjemu sinu Ögedeju. Za interesno območje ima odbrano vzhodno Azijo kitajskih dinastij. Čeprav je še de iure ohranil vrhovno oblast, se preko vladanja Kitajski postopoma formira naslednja dinastija Yuan, ki jo sicer uradno ustanovi šele Džingiskanov vnuk Kublajkan. 1271 ↔
- Drugi sin Čagataj dobi zahodni del Mongolije, ozemlje bivšega Karakitanskega kanata in Horezma. Na tej dednini se postopoma formira Čagatajski kanat.
- Sinova umrlega prvega sina Džočija Batu in Orda dobita najbolj zahodni del Mongolskih osvojitev, ki sega od osrednje Azije v Evropo. Na tem ustanovita Modro (Batu) in Belo hordo (Orda), ki se sčasoma obe formirata v Zlato hordo.
- Trenutno ima pod oblastjo največji delež vojske najmlajši sin Toluj, ki pa mu je v dednini zaupan najmanjši delež, tj. domača Mongolija. Toluj s postopno tranzicijo preda oblast (nad vojsko) Ögedeju. 1229 ↔
Ostalo
[uredi | uredi kodo]- januar - Livonska križarska vojna: ker zamrzne Baltsko morje, viteški red Bratstva meča vpade na estonski otok Saaremaa, ki ga branijo poganski Oselci. Križarji porazijo Oselijce, ki formalno sprejmejo krščanstvo.
- januar - Angleški kralj Henrik III. je razglašen za polnoletnega. Za uspešno delo nagradi regenta kentskega grofa Huberta de Burgha in mu zaupa mesto glavnega svetovalca. 1228 ↔
- 28. januar - Umrlega mecklenburškega barona Henrika Borvina I., sina slovanskega kneza Pribislava, nasledi sin Henrik II.
- 19. marec - Umrlega papeža Honorija III. nasledi Gregor IX., 178. papež po seznamu.[1] Med prvimi ukrepi je nastavitev Konrada iz Marburga za glavnega inkvizitorja pri preganjanju herezij.
- 22. julij - Bitka pri Bornhövedu: severnonemška koalicija premaga vojsko danskega kralja Valdemarja II., ki se je primoran odreči severnonemškim deželam.
- V holsteinski regiji Dithmarschen na obali Severnega morja vzpostavijo kmetje neodvisno republiko, ki se kot tamponska cona med Dansko in Rimsko-nemškim cesarstvom obdrži vse do leta → 1559.
- 8. september - Potem ko papež Gregor IX. zaradi zavlačevanja izobči Friderika II. Hohenstufna, le-ta končno odpluje proti Jeruzalemu na obljubljeno križarsko vojno. Kmalu po izplutju iz Brindisija zboli in se ustavi v Otrantu, da bi se pozdravil. 1228 ↔
- 11. september - Isto zboli turinški deželni grof Ludvik IV., ki pa jo odnese veliko slabše od Friderika. Turingijo nasledi sin Herman II., regentstvo prevzame mlajši brat Henrik Raspe, Ludvikova vdova Elizabeta Ogrska se popolnoma preda veri in karitativni dejavnosti.
- 5. oktober - Almohadski kalif Abdul-Vahid I. utone v kadi, verjetno s tujo pomočjo. Nasledi ga njegov nečak Jahja al-Mu'tasim. Ker se za kalifov prestol poteguje še brat umrlega kalifa Idris al-Ma'mun, izbruhne državljanska vojna. 1228 ↔
- Umorjen je poljski nadvojvoda Lešek I. Beli. Umor se verjetno izvrši po naročilu vzhodnopomeranijskega vojvode Svjetopelka II., od katerega je poprej zahteval vazalno prisego. Lešeka I. nasledi bratranec Vladislav III. Tenkonogi.
- Beneškega križarja in ustanovitelja Egejske vojvodine Marka I. Sanuda nasledi sin Angelo Sanudo.
- Umrlega ajubidskega sultana Transjordanije in Palestine Al-Mu'azzama nasledi sin An-Nasir Davud. Za oblast nad dediščino umrlega brata se potegujeta še naslednikova strica, Al-Kamil in Al-Ašraf, ki si sporazumno razdelita Palestino, Transjordanijo in južni del Sirije. Al-Kamilu pripade Palestina s Transjordanijo. Al-Mu'azzamov sin An-Nasir se mora nazadnje zadovoljiti z utrdbo Kerak in okolico. 1229 ↔
- Bagdadski kalif Al-Mustansir ustanovi islamsko univerzo Mustansirija.
- Horezmijski šah Džalal ad-Din se po obračunu z Gruzijci spopade ikonijskimi Seldžuki iz Sultanata Rum. Seldžuški sultan Kajkubad I. in gruzijska kraljica Rusudan skleneta zavezništvo proti Horezmijcem. 1228 ↔
- Japonski zen budistični mojster Dogen se vrne na Japonsko, kjer začne širiti Sótó šolo zena.
Rojstva
[uredi | uredi kodo]- 29. junij - Hodžo Tokijori, japonski regent († 1263)
- 30. september - papež Nikolaj IV. († 1292)
- Neznan datum
- Elizabeta Bavarska, nemška kraljica († 1273)
- Konstanca Vroclavska, vojvodinja-žena Kujavije († 1257)
- Vladislav Moravski, češki princ, mejni grof Moravske († 1247)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/GhinggisKhanMausoleum.jpg/250px-GhinggisKhanMausoleum.jpg)
Smrti
[uredi | uredi kodo]- 28. januar - Henrik Borvin I., nemški plemič, mecklenburški baron
- februar - Džoči, mongolski vojskovodja, Džingiskanov sin (* okoli 1182)
- 18. marec - papež Honorij III. (* 1148)
- 28. april - Henrik V., nemški plemič, pfalški grof (* 1173)
- 23. julij - Qiu Chuji, kitajski daoistični svečenik (* 1148)
- avgust - Džingiskan, ustanovitelj Mongolskega imperija (* 1162)
- 11. september - Ludvik IV., nemški plemič, turinški mejni grof (* 1200)
- 14. november - Lešek I. Beli, poljski nadvojvoda, knez Sandomierza (* 1184)
- Neznan datum
- Abd as-Salam ibn Mashish al-Alami, maroški sufi (* 1140)
- Marco Sanudo, beneški križar, vojvoda Naxosa (* 1153)
- Al-Mu'azzam, ajubidski sultan Sirije in Palestine
- Rejnald I. Dammartinski, grof Dammartina, grof Boulogne (* 1165)
Opombe
[uredi | uredi kodo]- ↑ Krstno ime Hugolin Segni, nečak Inocenca III.