Medzinárodný menový fond
Medzinárodný menový fond | |
![]() | |
Odvetvie | Medzinárodná finančná inštitúcia |
---|---|
Založená | 27. december 1945 |
Sídlo | Washington, DC Spojené štáty |
Vedenie | Kristalina Georgievová[1] Generálna riaditeľka Gita Gopinath[2] Ekonomický poradca a riaditeľ odboru výskumu |
Územný rozsah | Celosvetový |
Zamestnancov | 2400[3] |
Web | www.imf.org |
Medzinárodný menový fond (MMF, angl. International Monetary Fund (IMF)) je medzinárodná organizácia zodpovedná za globálny finančný systém a výpomoc jej členom na udržanie finančnej rovnováhy. Cieľom je podporovať medzinárodnú menovú spoluprácu a uľahčovať rozmach a vyrovnaný rast medzinárodného obchodu, rovnako aj podporovať stabilitu výmenných kurzov.
História
[upraviť | upraviť zdroj]Medzinárodný menový fond bol založený 45 krajinami vrátane bývalého Česko-Slovenska na medzinárodnej konferencii, ktorá sa konala v júli 1944 v Bretton-Woods, New Hampshire, USA. Zmluva o MMF vstúpila do platnosti 27. decembra 1945, keď 29 krajín podpísalo články dohody a odvtedy sa viackrát menila. Fond začal svoju činnosť v máji 1946.[4] Počet členov rokmi rástol až na súčasný stav 187 členov (Október 2011).
Orgány
[upraviť | upraviť zdroj]Zbor guvernérov
[upraviť | upraviť zdroj]Zbor guvernérov (Board of Governors) je najvyšší riadiaci orgán MMF, do ktorého všetky členské krajiny vymenúvajú guvernéra a jeho alternáta. Rada guvernérov, ktorej členmi sú ministri financií alebo guvernéri centrálnych bánk, prijíma zásadné rozhodnutia o činnosti Fondu. Schádza sa obvykle dvakrát ročne (na výročných zasadaniach MMF a Svetovej banky).
Menový a finančný výbor
[upraviť | upraviť zdroj]Medzinárodný menový a finančný výbor (International Monetary and Financial Committee – IMFC) sa schádza dvakrát ročne, aby posúdil kľúčové problémy týkajúce sa medzinárodného menového systému.
Výkonná rada
[upraviť | upraviť zdroj]Výkonná rada (Executive Board) má 24 výkonných riaditeľov menovaných alebo volených členskými štátmi. Každú z piatich krajín s najväčším počtom hlasov (USA, Japonsko, Nemecko, Francúzsko, Spojené kráľovstvo) ako aj Čínu, Rusko a Saudskú Arábiu zastupuje jeden výkonný riaditeľ. Ďalších šestnásť výkonných riaditeľov zastupuje jednotlivé skupiny krajín.
Generálny riaditeľ
[upraviť | upraviť zdroj]Generálny riaditeľ (angl. Managing Director), ktorého volia členovia výkonnej rady spomedzi seba, je jej predsedom a zároveň najvyšším riadiacim pracovníkom v organizačnej štruktúre Medzinárodného menového fondu. Je volený na päťročné obdobie a môže byť zvolený niekoľkokrát za sebou. Podľa nepísaného pravidla je generálny riaditeľ Medzinárodného menového fondu Európan a riaditeľ Svetovej banky občan USA.
Funkčné obdobie | Meno | Krajina |
---|---|---|
máj 1946 – 6. máj 1951 | Camille Gutt | Belgicko |
august 1951 – október 1956 | Ivar Rooth | Švédsko |
december 1956 – 5. máj 1963 | Per Jacobsson | Švédsko |
1. september 1963 – 1. september 1973 | Pierre-Paul Schweitzer | Francúzsko |
1. september 1973 – 17. jún 1978 | Johannes Witteveen | Holandsko |
17. jún 1978 – 16. január 1987 | Jacques de Larosière | Francúzsko |
16. január – 14. február 2000 | Michel Camdessus | Francúzsko |
1. máj 2000 – 4. marec 2004 | Horst Köhler | Nemecko |
4. marec 2004 – 4. máj 2004 | Anne Krueger | USA (prechodné obdobie) |
4. máj 2004 – 1. november 2007 | Rodrigo Rato | Španielsko |
1. november 2007 – 18. máj 2011 | Dominique Strauss-Kahn | Francúzsko |
19. máj 2011 – 5. júl 2011 | John Lipsky | USA (prechodné obdobie) |
5. júl 2011 – 1. október 2019 | Christine Lagardová | Francúzsko |
1. október 2019 - súčasnosť | Kristalina Georgievová | Bulharsko |
Pracovníci
[upraviť | upraviť zdroj]V MMF pracuje približne 2690 pracovníkov zo 141 členských krajín.
Zvláštne práva čerpania (SDR)
[upraviť | upraviť zdroj]V roku 1969 Medzinárodný menový fond zaviedol medzinárodnú rezervnú menu SDR (skratka zo Special Drawing Rights, v slovenčine sa používa označenie Zvláštne práva čerpania), ktorá slúži na doplnenie existujúcich rezervných mien. Hodnota tejto meny je určená na základe hodnoty niektorých kľúčových národných mien: americký dolár, jen, britská libra a euro – krajín najviac zapojených do medzinárodného obchodného systému. Kód tejto meny, používanej napríklad aj vo vnútri MMF na vedenie účtovníctva, je podľa normy ISO 4217 skratka XDR.[6]
Členstvo
[upraviť | upraviť zdroj]Medzinárodný menový fond má teraz 185 členov (Október 2007). Každý člen platí členskú kvótu v národnej mene (75%) a v konvertibilnej mene alebo v SDR (25%). Výška kvóty sa prehodnocuje každých 5 rokov a závisí od celkového ekonomického stavu krajiny. Podľa kvóty sa členom prideľujú hlasovacie práva. Zmeny vo výške kvóty, vystúpenie člena z MMF a iné dôležité zmeny musia byť odsúhlasené 85% hlasov. Na významné rozhodnutia je potrebných 70% hlasov a na bežné rozhodnutia 50% hlasov. Rozhodnutia vyžadujúce 85% hlasov môžu vetovať USA so 17,84% hlasov alebo skupina Nemecka, Francúzska a Veľkej Británie s 15,91% hlasov. Kvóta okrem hlasovacieho práva ovplyvňuje aj množstvo prostriedkov, ktoré štát môže čerpať zo zdrojov fondu.[7]
Tabuľka 21 najvplyvnejších členov:[8]
Členský štát MMF | Kvóta (milióny SDR) | Kvóta (%) | Hlasy (počet) | Hlasy (%) |
---|---|---|---|---|
![]() |
37149.3 | 17.09 | 371743 | 16.79 |
![]() |
13312.8 | 6.13 | 133378 | 6.02 |
![]() |
13008.2 | 5.99 | 130332 | 5.88 |
![]() |
10738.5 | 4.94 | 107635 | 4.86 |
![]() |
10738.5 | 4.94 | 107635 | 4.86 |
![]() |
8090.1 | 3.72 | 81151 | 3.66 |
![]() |
7055.5 | 3.25 | 70805 | 3.2 |
![]() |
6985.5 | 3.21 | 70105 | 3.17 |
![]() |
6369.2 | 2.93 | 63942 | 2.89 |
![]() |
5945.4 | 2.74 | 59704 | 2.7 |
![]() |
5162.4 | 2.38 | 51874 | 2.34 |
![]() |
4605.2 | 2.12 | 46302 | 2.09 |
![]() |
4158.2 | 1.91 | 41832 | 1.89 |
![]() |
3458.5 | 1.59 | 34835 | 1.57 |
![]() |
3236.4 | 1.49 | 32614 | 1.47 |
![]() |
3152.8 | 1.45 | 31778 | 1.43 |
![]() |
3048.9 | 1.4 | 30739 | 1.39 |
![]() |
3036.1 | 1.4 | 30611 | 1.38 |
![]() |
2927.3 | 1.35 | 29523 | 1.33 |
![]() |
2659.1 | 1.22 | 26841 | 1.21 |
![]() |
2395.5 | 1.1 | 24205 | 1.09 |
Dohľad
[upraviť | upraviť zdroj]MMF nemá donucovacie práva, ale môže zlepšiť komunikáciu medzi členskými krajinami a formulovať odporúčania pre riešenie ekonomických problémov danej krajiny. K členským povinnostiam patrí poskytovanie informácií o stave národnej ekonomiky. Fond vypracúva analýzy stavu ekonomiky každej členskej krajiny a organizuje pravidelné stretnutia zástupcov MMF s predstaviteľmi členskej krajiny. Podobný dialóg vedie fond aj s regionálnymi organizáciami ako je Európska únia.[9]
Fond pravidelne hodnotí aj stav globálnej ekonomiky ako celku. Publikuje svetový hospodársky výhľad (world economic outlook) a správu o globálnej finančnej stabilite (global financial stability reports).
Úvery
[upraviť | upraviť zdroj]Fond disponuje rozsiahlymi finančnými zdrojmi, ktoré sú tvorené predovšetkým členskými kvótami. Tieto zdroje sa dočasne poskytujú krajinám s nevyváženou platobnou bilanciou, ktorým chýba konvertibilná mena na splatenie svojich záväzkov. Členský štát môže čerpať zdroje v menách ostatných členov výmenou za ekvivalentnú sumu vo vlastnej mene. Fond za čerpanie svojich zdrojov účtuje poplatky a vyžaduje, aby dlžná krajina včas kúpila svoju menu späť. Poplatky majú spravidla formu úroku odvodeného od výšky trhovej úrokovej sadzby.[10]
Práva čerpania sú rozdelené do tzv. tranží (tranches). Zlatá tranža (reserve tranche) je automatické čerpanie úveru vo výške 25% kvóty. Pred čerpaním zlatej tranže je 75% kvóty splatnej v národnej mene. Po nákupe zlatej tranže stúpne podiel národnej meny v členskej kvóte na 100%. Ďalšie čerpanie úveru vyžaduje súhlas fondu a je rozdelené do 4 úverových tranží (credit tranches) po 25% kvóty. Vklad národnej meny vo fonde môže takto stúpnuť na 200% kvóty. Pre čerpanie úveru nad 100% kvóty musí štát dokázať, že zaviedol dostatočné opatrenia na zlepšenie svojej platobnej bilancie.[11]
Okrem tranží sa prostriedky fondu sprístupňujú aj prostredníctvom tzv. facilít (facilities). Počas histórie fondu vzniklo niekoľko facilít určených na rôzne účely a poskytovaných za rôznych podmienok:[12]
- Pohotovostné dohody (Stand-by Agreements) – Pomoc pri krátkodobých problémoch s platobnou bilanciou.
- Rozšírené facility fondu (Extended Fund Facility) – Pomoc pri dlhodobých problémoch s platobnou bilanciou.
- Doplnková rezervná facilita (Supplemental Reserve Facility) – Poskytuje sa v prípade náhlej a deštruktívnej krízy na trhu, ktorá vyvolá vysokú potrebu menových zdrojov.
- Kompenzačná finančná facilita (Compensatory Financing Facility) – Pomoc pri vysokom importe obilia alebo dočasnom výraznom poklese exportu.
- Finančná pomoc v naliehavom prípade (Emergency Assistance) – Poskytne sa, ak sú problémy v platobnej bilancii spôsobené prírodnou katastrofou, vojenským konfliktom alebo politickými nepokojmi.
- Facilita na zníženie chudoby a podporu rastu (Poverty Reduction and Growth Facility) – Úver s veľmi nízkym úrokom (0,5%) pre chudobné krajiny. Cieľom je odstránenie chudoby.
Všetky úvery od fondu sú podmienené potrebou kompenzovať nevyváženú platobnú bilanciu. S výnimkou zlatej tranže sú všetky úvery podmienené aj vypracovaním plánu na odstránenie problémov s platobnou bilanciou. Fond môže formulovať konkrétne odporúčania pre riešenie finančných problémov krajiny. Odporúčania fondu smerujú k redukcii sociálneho štátu a podpore voľného trhu a sú preto často terčom kritiky.
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ https://www.imf.org/en/About/senior-officials/managing-directors
- ↑ https://www.imf.org/en/News/Articles/2018/10/01/pr18386-christine-lagarde-appoints-gita-gopinath-as-imf-chief-economist
- ↑ https://www.imf.org/en/About
- ↑ KOTLEBOVÁ, Jana. Medzinárodné finančné centrá. 2. vydanie. vyd. [s.l.] : [s.n.], 2006. ISBN 80-8078-109-5. S. s. 95.
- ↑ IMF Managing Directors [online]. MMF, [cit. 2008-04-07]. Dostupné online.
- ↑ Special Drawing Rights (SDRs) [online]. MMF, [cit. 2008-03-09]. Dostupné online.
- ↑ IMF Quotas [online]. MMF, [cit. 2008-03-09]. Dostupné online.
- ↑ IMF Members' Quotas and Voting Power, and IMF Board of Governors [online]. MMF, [cit. 2008-03-09]. Dostupné online.
- ↑ KOTLEBOVÁ, Jana. Medzinárodné finančné centrá. 2. vydanie. vyd. [s.l.] : [s.n.], 2006. ISBN 80-8078-109-5. S. s. 97.
- ↑ IMF Financial Facilities [online]. Hoover Institute, [cit. 2008-03-21]. Dostupné online.
- ↑ KOTLEBOVÁ, Jana. Medzinárodné finančné centrá. 2. vydanie. vyd. [s.l.] : Iura Edition, 2006. ISBN 80-8078-109-5. S. s. 99.
- ↑ KOTLEBOVÁ, Jana. Medzinárodné finančné centrá. 2. vydanie. vyd. [s.l.] : Iura Edition, 2006. ISBN 80-8078-109-5. S. s. 101.
Pozri aj
[upraviť | upraviť zdroj]Iné projekty
[upraviť | upraviť zdroj]Commons ponúka multimediálne súbory na tému Medzinárodný menový fond