Spojka – razlika između verzija
Rescuing 2 sources and tagging 0 as dead.) #IABot (v2.0.8 |
m Vraćene izmjene 78.0.202.47 (razgovor) na posljednju izmjenu korisnika 89.113.136.37 oznaka: vraćanje |
||
(Nisu prikazane 2 međuverzije 2 korisnika) | |||
Red 8: | Red 8: | ||
[[Datoteka:JawConcept2.jpg|mini|desno|250px|Zupčasta spojka]] |
[[Datoteka:JawConcept2.jpg|mini|desno|250px|Zupčasta spojka]] |
||
'''Spojka''' služi za stalno ili povremeno spajanje dviju [[osovina]] ili [[vratilo|vratila]] u svrhu prenošenja [[Moment sile|okretnog momenta]]. Osim prenošenja momenta sile, pojedine vrste spojki imaju dodatna svojstva: <ref>[http://www.fesb.hr/~djelaska/documents/ES-skripta-760.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120131031429/http://www.fesb.hr/~djelaska/documents/ES-skripta-760.pdf |date=2012-01-31 }} "Elementi strojeva", Fakultet elektrotehnike, strojarstva i brodogradnje Split, Prof. dr. sc. Damir Jelaska, 2011.</ref> |
'''Spojka''' služi za stalno ili povremeno spajanje dviju [[osovina]] ili [[vratilo|vratila]] u svrhu prenošenja [[Moment sile|okretnog momenta]]. Osim prenošenja momenta sile, pojedine vrste spojki imaju dodatna svojstva<ref>[https://www.stankoff.ru/blog/post/258 Spojke-odredišta, vrste i čimbenici odabira]</ref>: <ref>[http://www.fesb.hr/~djelaska/documents/ES-skripta-760.pdf] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120131031429/http://www.fesb.hr/~djelaska/documents/ES-skripta-760.pdf |date=2012-01-31 }} "Elementi strojeva", Fakultet elektrotehnike, strojarstva i brodogradnje Split, Prof. dr. sc. Damir Jelaska, 2011.</ref> |
||
* prilagodbu odstupanjima osi vratila nastalim netočnom izradom, netočnom ugradnjom ili pod djelovanjem opterećenja |
* prilagodbu odstupanjima osi vratila nastalim netočnom izradom, netočnom ugradnjom ili pod djelovanjem opterećenja |
||
* prigušenje [[Vibracije|vibracija]] na uvijanje ([[torzija]]) |
* prigušenje [[Vibracije|vibracija]] na uvijanje ([[torzija]]) |
Aktualna verzija na datum 17 juni 2022 u 12:21
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/5/58/Rotating_coupling.gif)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/Beam_Coupling_-_Helical_Standard.jpg/250px-Beam_Coupling_-_Helical_Standard.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/61/Gear_coupling.png/250px-Gear_coupling.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/3/39/Oldham_coupler_animated_small.gif)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bd/Klauenkupplung_3.jpg/250px-Klauenkupplung_3.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3a/Simple_CV_Joint_animated.gif/250px-Simple_CV_Joint_animated.gif)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5b/Clutchdisc.jpg/250px-Clutchdisc.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/JawConcept2.jpg/250px-JawConcept2.jpg)
Spojka služi za stalno ili povremeno spajanje dviju osovina ili vratila u svrhu prenošenja okretnog momenta. Osim prenošenja momenta sile, pojedine vrste spojki imaju dodatna svojstva[1]: [2]
- prilagodbu odstupanjima osi vratila nastalim netočnom izradom, netočnom ugradnjom ili pod djelovanjem opterećenja
- prigušenje vibracija na uvijanje (torzija)
- smanjenje titranja (oscilacija) momenta uvijanja i udara pri pokretanju i u radu
- upravljano ili automatsko uspostavljanje ili prekidanje prenošenja momenta uvijanja
- osiguravanje od preopterećenja ili neželjenog smjera okretanja
Spojke dijelimo ih prema primjeni i konstruktivnim svojstvima u nekoliko grupa i podgrupa:
- Neelastične spojke koje kruto prenose okretni moment (bez značajnijeg uvijanja).
- Čvrste spojke – spajaju dvije osovine u jednu cjelinu, te mogu prenositi i moment savijanja.
- Pomične ili kompenzacione spojke – prenose okretni moment kruto, ali dozvoljavaju male aksijalne, krute ili poprečne pomake između osovina.
- Elastične spojke dozvoljavaju kruto uvijanje između osovina i elastično prenose okretni moment. Obično mogu kompenzirati i manje poprečne i aksijalne pomake.
- Tarne spojke prenose okretni moment trenjem. Upotrebljavaju se kao uključno – izvrstive spojke za povremeno uključivanje radnog stroja u pogon. Uključivanje može biti mehaničko, hidrauličko, pneumatsko i elektromagnetsko.
- Hidrodinamičke spojke okretni moment prenose mlazom tekućine (ulja), a sastoje se od rotora pumpe na pogonskoj, rotora turbine na gonjenoj strani i zajedničkog kućišta. U kombinaciji sa tarnim spojkama mogu biti izvedene kao automatski mjenjači.
- Specijalne spojke
Čvrste spojke mogu biti:
- Čahurasta spojka
- Školjkasta ili oklopna spojka
- Tanjurasta ili kolutna spojka ima oblik prirubnice spojene s običnim, ili, još bolje, sa dosjednim vijcima. Računa se na trenje, ali se vijci kontroliraju i na odrez (smik). Ako se radi s glavinom, obavezan je stezni spoj između glavine i osovine. Za brodske osovine rade se s iskovanim prirubnicama.
Pomične ili kompenzacione spojke mogu biti:
- Kandžasta ili klizna spojka
- Kardanski zglob ili Hookeov zglob
- Kardanski prijenos
- Dvostruka kardanska spojka
- Oldhamova spojka
- Schmidtova spojka
- Zupčasta spojka
- Pomične ili kompenzacijske spojke s čeličnim lamelama
- Pomične ili kompenzacijske spojke s gumenim lamelama
Elastične spojke imaju prvenstvenu namjenu elastično prenošenje momenta uvijanja uz kutno uvijanje između obje polovine spojke. Moguća je kompenzacija manjih odstupanja između osovina. One sprečavaju prenošenje torzionih udaraca i pomiču kritičnu brzinu okretaja i smanjuju torzione vibracije prigušivanjem. Elastične spojke obično nemaju linearne karakteristike i često imaju znatno unutarnje prigušenje.
Elastične spojke mogu biti:
- Elastična spojka s pojasom (guma, metalna opruga, elastomer)
- Elastična spojka s valjkastim ulošcima
- Elastična kandžasta spojka
- Spojka s vijugavom opružnom trakom
Tarne spojke služe za povremeno uključivanje u rad radnog (gonjenog) stroja pri neprekidnom radu pogonskog stroja. Kod ukapčanja (pokretanja) dolazi do klizanja pri čemu se gubi snaga, koja se pretvara u toplinu, a pokazuje se kao veće ili manje trošenje ploha. U normalnom pogonu brzine se moraju izjednačiti i spojke rade bez klizanja. Vrlo slične po konstrukciji (a često identične) su tarne kočnice. [3]
Tarne spojke mogu biti:
- Kandžasta tarna spojka
- Pločasta tarna spojka
- Radijalna tarna spojka
- Tarne spojke s jednom lamelom
- Tarne spojke s više lamela
Sastoje se od rotora pumpe (na pogonskom dijelu) i rotora turbine (na gonjenom dijelu) u zajedničkom kućištu. Pogonski i gonjeni dijelovi nemaju međusobno neposredni dodir, nego su povezani mlazom fluida.
Hidrodinamičke spojke mogu biti:
- Hidrodinamička spojka s stalnim punjenjem
- Hidrodinamička spojka s komorom za kašnjenje
- Hidrodinamička spojka s prstenastom komorom
- Hidrodinamička spojka s remenicom
- Hidrodinamička spojka s promjenjivim punjenjem
- Hidrodinamička spojka s dvostrukom cirkulacijom
Specijalne spojke mogu biti:
- Centrifugalne spojke
- Zupčaste spojke za razdvajanje i sinkronizaciju
- Jednosmjerne spojke
- Spojke za upuštanje u rad
- Siguronosne spojke
- Elektrodinamičke (indukcione) spojke [4]
- ↑ Spojke-odredišta, vrste i čimbenici odabira
- ↑ [1] Arhivirano 2012-01-31 na Wayback Machine-u "Elementi strojeva", Fakultet elektrotehnike, strojarstva i brodogradnje Split, Prof. dr. sc. Damir Jelaska, 2011.
- ↑ [2] Arhivirano 2017-02-28 na Wayback Machine-u "Konstrukcijski elementi I", Tehnički fakultet Rijeka, Božidar Križan i Saša Zelenika, 2011.
- ↑ "Spojke", prof. dr. sc. Boris Obsieger, Tehnički fakultet Rijeka, 2004.