Sistan
31°0′N 62°0′E / 31.000°N 62.000°E
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ee/Rigobert_Bonne._Perse._1787_%28O%29.jpg/250px-Rigobert_Bonne._Perse._1787_%28O%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/48/Helmandrivermap.png/250px-Helmandrivermap.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Ruined_Gates_of_Haozdar.jpg/250px-Ruined_Gates_of_Haozdar.jpg)
Sistan (perz. سیستان; Sīstān), regija koja obuhvaća dijelove istočnog Irana odnosno jugozapadnog Afganistana i Pakistana.
Etimologija
urediEtimološko značenje Sistana proizlazi iz Sakastana tj. Zemlje Saka, skitskih plemena koji su nastanili područje koncem 2. vijeka pne. Ranije, tijekom ahemenidskog i seleukidskog razdoblja, regija je bila poznata kao Drangijana.
Geografija
urediŽarište Sistana nalazi se uz iransko-afganistansku granicu, plodnoj depresiji sastavljenoj od niza jezera poput Hamun-e Helmanda, Hamun-e Sabarija i Hamun-e Puzaka (nekad spojena u jedno - Hamun) odnosno unutrašnjih delti rijeka među kojima je najznačajnija Helmand. Najveći gradovi u ovom području su Zabol s iranske odnosno Zarandž s afganistanske strane.
Historija
urediNajpoznatija arehološka nalazišta u Sistanu su Šaher-e Sohte (perz. شهر سوخته; dosl. Spaljeni grad) koje se povezuje s Džiroftskom kulturom, te nalazište na Hadži, brdu na otoku usred jezera Hamun.
Sistan je u historiji bio važno zoroastrijsko središte, u doba Sasanida tamošnje jezero Hamun bilo jedno od dva glavna odredišta zoroastrijskih hodočasnika. Zoroastrijci vjeruju da je jezero čuvar Zarathuštrinog sjemena, te da će prije konačne obnove svijeta tri djevice ući u jezero i roditi tri mesijska saošjanta koji će spasiti čovječanstvo.
U srednjem vijeku, Sistan je bio rodni kraj Safarida, iranske dinastije koja je vladala u 9. i 10. stoljeću. Suvremene političke granice između Irana, Afganistana i Pakistana koje se protežu Sistanom uspostavljene su koncem 19. odnosno početkom 20. stoljeća na temelju arbitraža koje su predvodili britanski časnici F. J. Goldsmid (1872.) i Henry McMahon (1905.).
Veze
uredi- Drangijana - drevna pokrajina približno istih geografskih okvira
- Sistan i Balučistan - suvremena iranska pokrajina
- Nimruz - suvremena afganistanska pokrajina
Literatura
uredi- (en) Balland, Daniel (15. prosinca 1989.). "iii. Boundaries of Afghanistan", Boundaries, Encyclopædia Iranica. New York: Columbia University.
- (en) Bosworth, Clifford Edmund (11. veljače 2011.). "ii. In the Islamic period", Sistān, Encyclopædia Iranica. New York: Columbia University.
- (en) Bosworth, Clifford Edmund (11. veljače 2011.). Tāriḵ-e Sistān, Encyclopædia Iranica. New York: Columbia University.
- (en) Britannica (2012.). Sīstān, Encyclopædia Britannica. Chicago, Illinois: Encyclopædia Britannica, Inc., ISBN 9781593393106, OCLC 71783328.