1846
godina
- Ово је чланак о години 1846.
Година 1846 (MDCCCXLVI) била је редовна година која почиње у четвртак по грегоријанском, одн. редовна година која почиње у уторак по 12 дана заостајућем јулијанском календару (линкови показују годишње календаре).
Миленијум: | 2. миленијум |
---|---|
Вјекови: | 18. вијек – 19. вијек – 20. вијек |
Деценија: | 1810-е 1820-е 1830-е – 1840-е – 1850-е 1860-е 1870-е |
Године: | 1843 1844 1845 – 1846 – 1847 1848 1849 |
Грегоријански | 1846. (MDCCCXLVI) |
Аб урбе цондита | 2599. |
Исламски | 1262–1263. |
Ирански | 1224–1225. |
Хебрејски | 5606–5607. |
Бизантски | 7354–7355. |
Коптски | 1562–1563. |
Хинду календари | |
• Викрам Самват | 1901–1902. |
• Схака Самват | 1768–1769. |
• Кали Yуга | 4947–4948. |
Кинески | |
• Континуално | 4482–4483. |
• 60 година | Yанг Ватра Коњ (од кинеске Нг.) |
Холоценски календар | 11846. |
Подробније: Календарска ера |
Догађаји
уредиЈануар/Сијечањ – Март/Ожујак
уреди- 5. 1. - Представнички дом САД гласао да више не деле земљу Орегон са Великом Британијом.
- 13. 1. - Након што је мексичка влада одбила мисију америчког посланика Јохна Слиделла, који је нудио до 25 милиона долара за признање границе на Рио Грандеу и куповину Калифорније, председник Полк наређује генералу Таyлору да напредује до обале Рио Грандеа (примио наређење 3. фебруара, извршио 24. марта).
- 13. 1. - Отворен мост преко Венецијанске лагуне дужине 3,2 км, на прузи Милано-Венеција.
- 26. 1. - Срби у Шибенику прославили Светог Саву.
- 28. 1. (16. 1. по ј.к.) - Бивши кнез Милош организовао Светосавски бал у Бечу[1].
- 3. 2. - Окршај мањих размјера између хрватских и босанских крајишника на каштелу Просичени Камен - посљедњи сукоб на босанско-хрватској граници до 1878[2].
- 10. 2. - Битка код Собраона је одлучујућа британска победа у Првом англо-сичком рату.
- 13. 2. - Фердинанд негативно одговорио на позив мађаронске Загребачке жупаније да "чува устав"; читава година означена борбом народњака и мађарона[3].
- 14. 2. - Тексас и формално предао суверенитет САД-ама.
- 20. 2. - Пољско племство диже Краковски устанак али их већ после девет дана поражавају Аустријанци, а пољски сељаци их затим масакрирају у Галицијском устанку против кметства ("последња жакерија у европској историји").
- 23. 2. - Последњи пут звонило напукнуто "Звоно слободе" у Филаделфији.
- 24. 2. - Отворена прва читаоница у Београду (Београдско читалиште), одговор на Херкаловићеву Касину.
- фебруар-март - Мормонски пионири на челу са Бригхамом Yоунгом крећу у сеобу на Запад.
- 4. 3. - Основана Перва хорватска штедионица.
- 9. 3. - Англо-сички рат окончан Уговором из Лахореа: Британска источноиндијска компанија добила Кашмир и још неке територије.
- 10. 3. - Кōмеи постаје јапански цар (до 1867).
- 13. 3. - Хрватски родољуби купили палачу у Загребу за народне институције[3] (→ Народни дом у Загребу).
- март - У Јужној Африци избија седми Xхоса рат, Рат секире.
- 24. 3. - Генерал Зацхарy Таyлор стигао на обалу Рио Грандеа (што је практично објава рата Мексику који сматра севернију реку Нуецес за границу).
- 28. 3. - У Загребу је праизведена прва хрватска опера Љубав и злоба Ватрослава Лисинског, изазива велико одушевљење[3].
Април/Травањ – Јун/Липањ
уреди- 24. 4. - Тхорнтонова афера је мексички успех на Рио Гранде чиме почиње Америчко-мексички рат. Северни Мексико је већ "омекшан" ратом Команча и Мексика и нападима Апача.
- 8. 5. - Битка код Пало Алта је прва већа битка и америчка победа над Мексиканцима.
- 13. 5. - Конгрес САД објавио рат Мексику (мексички конгрес узвраћа 7. јула).
- 15. 5. - Суочен са Великом глади у Ирској, Доњи дом Парламента УК предвођен премијером Робертом Пеелом гласа за опозив Житних закона; Горњи дом чини исто у јуну, нови Закон о увозу у потпуности ступа на снагу фебруара 1849. (→ слободна трговина).
- мај - У Њујорку основан Ассоциатед Пресс.
- мај - Црмничани из сујеверја нису пустили товар жаба извесног Луке Греговића преко своје земље, овај их није желео вратити назад па их је пустио у поље[4].
- 16. 5. - На северу Португала избија Револуција Марије да Фонте из које настаје грађански рат Патулеиа до следеће године.
- 25. 5. - Лоуис-Наполéон Бонапарте побегао у Енглеску из француског затвора.
- 14. 6. - Калифорнијска Република прогласила независност од Мексика, већ у јулу прикључена САД.
- 15. 6. - САД и Велика Британија потписале Орегонски уговор о разграничењу у том подручју - продужена граница дуж 49. паралеле.
- 16. 6. - Кардинал Гиованни Мариа Мастаи-Ферретти почиње под именом Пио IX. најдужи потврђени понтификат (до 1878). У почетку је сматран либералом.
- 16. 6. - Вјекослав Бабукић именован првим професором хрватског језика на загребачкој академији (предавања почела 5. листопада)[3].
- 18. 6. - Посредовањем аустријског вицеконзула Винценца Баларинија у Скадру ослобођено 85 заточених Црногораца[4].
- 19. 6. - У Београду се оснива инжењерска школа (средње образовање, три године) која је одшколовала само једну генерацију.
- 28. 6. - Адолпхе Саx патентирао саксофон.
Јул/Српањ – Септембар/Рујан
уреди- 7. 7. - Битка код Монтереyа: почетак заузимања Калифорније за САД, са морске стране.
- 8. 7. - Цхристиан VIII у отвореном писму тврди да Шлезвиг и Лауенбург припадају данској круни што изазива негодовање.
- 28. 7. - Његош: "У нас је ову годину суша да је такве не памти садашњи нараштај"; скадарски паша Осман-паша Скопљак обећава жито сваком Црногорцу који би се побунио против власти[4]. Могуће да овај контекст утиче на настајање Горског вијенца и осуду "потурица"[5].
- 8. 8. - Wилмотов услов (Wилмот Провисо): амандман на један закон којим би било забрањено ропство на територијама узетим од Мексика - два пута је подржан у Дому али одбијен у Сенату.
- 10. 8. - У САД основан Смитхсониан Институтион.
- 15. 8. - Америчке снаге Степхена W. Кеарнyја ушле без испаљеног метка у Санта Фе.
- 18. 8. - Британски парламент одређује да се у Великој Британији користи стандардни колосек, у Ирској широки, а дозвољен је и врло широки Брунелов од седам стопа у деловима Британије.
- 22. 8. - Повратком устава из 1824. настаје мексичка Друга федерална република (званично Сједињене Мексичке Државе, траје до 1863).
- 10. 9. - Елиас Хоwе добио патент за шиваћу машину са преплетеним петљама (лоцкститцх).
- 10. 9. - Прва изложба Народног музеја у Загребу (чији су одјели касније постали засебни музеји, нпр. Хрватски повијесни музеј од "хисторичког раздјела", као и природословни и археолошки).
- 15. 9. - Јунг Бахадур Рана узима власт у Непалу.
- септембар - У шпанској Каталонији почиње побуна карлиста названа Други карлистички рат или Рат раноранилаца, који су желели да се краљица Изабела II уда за претендента Царлоса, грофа де Монтемолина (траје до 1849).
- 19. 9. - У француском мјесту Ла Салетте двоје дјеце наводно видјело Госпу.
- 21. 9. (9. 9. по ј.к.) - У Србији основан Врховни суд (трећа судска инстанца, касациони суд).
- 23/24. 9. - Откриће Нептуна: планета Нептун је откривена са Берлинске опсерваторије након што јој је позиција утврђена математичким путем. Затим ће 10. октобра бити откривен и Нептунов сателит Тритон.
- 25. 9. - Ген. Зацхарy Таyлор заузео Монтерреy у северном Мексику и пристаје на осмонедељно примирје, што изазива љутњу председника Полка[6].
- 30. 9. - Wиллиам Т. Г. Мортон безболно извадио зуб пацијенту након што је применио етар.
Октобар/Листопад – Децембар/Просинац
уреди- 5. 10. - Вјекослав Бабукић држи прво предавање из "илирског" (хрватског) језика у Загребу, што је остварење жеља од 1791[3].
- 6. 10. - Ембосцада ("заседа"): дворски удар португалске краљице Марије II која смењује владу постављену прошлог маја - следи осмомесечни грађански рат Патулеиа.
- 10. 10. - Двострука свадба у Шпанији: краљица Изабела II се венчала са својим рођаком Францисцо де Асíс де Борбóном а њена сестра Луиса Фернанда са француским принцом Антоинеом.
- 16. 10. - Прва јавна употреба етра као анестетика.
- октобар - Побуна муслимана у Босанској крајини, има их до 8.000 бораца[7]; повод је била султанска наредба да мутеселими морају носити фес[8]; на челу покрета је бихаћки кадија Мехмед-бег Рустанбеговић.
- 9. 11. - Битка код Ситнице, поражени босански побуњеници[9].
- новембар - Доннеров караван се заглавио у Сиерра Невади, крајем године ће прибећи канибализму.
- 16. 11. - Слободни Град Краков припојен Аустрији као велико војводство.
- 17. 11. - Царл Зеисс отворио оптичку радионицу у Јени.
- 21. 11. - Везир растерао топовима побуњене муслимане у Босанској крајини.
- 6 - 7. 12. - Битка код Сан Пасqуала између америчких снага и Цалифорнио-са - обе стране тврде да су победиле.
- 28. 12. - Иоwа постаје 29. држава САД.
Кроз годину
уреди- Продор Дрињаче, рукавца Дрима, у Бојану 1846-1848, доводи до пораста нивоа Скадарског језера за три метра, потапања плодног земљишта и велике сеобе становништва “из свих околних села Зете, Црмнице и Ријеке Црнојевића”.[10] До новог продора долази 1858.[11][12]
- 1845-50 - Европска криза прехране.
- Јосип Руњанин углазбио "Лијепа наша домовино".
- 1845 (или '46) - Његошева капела на Ловћену.
- Његош пише "Горски вијенац" (објављен '47), "Луча Микрокозма" штампана у Београду.
- Иван Мажуранић: "Смрт Смаил-аге Ченгића".
- Прва збирка пјесама Петра Прерадовића, "Первенци".
- Бискуп Јурај Хаулик отворио јавности Метрополитанску књижницу у Загребу.
- Елтзов паромлин на посједу Корођ крај Осијека, први у банској Хрватској (прошле године у Ријеци).
- Аустријски двор одлучио да Црногорци не могу имати имања у царству (али Бокељи их не желе откупити)[13].
- У Србији откривена обреновићевска Мирчина завера[14].
- Старији гимназисти у Србији, међу којима и Јеврем Грујић и Милован Јанковић основали дружину "Душанов полк" - за кнеза Михаила и истеривање Турака из свих српских крајева[15].
- У Босни се стварају прве српске тајне организације[16].
- Илирци Вјекослав Бабукић и Богослав Шулек подржавају јединствени књижевни језик Срба и Хрвата[17].
- У Влашкој се појавила говеђа куга.
- Дио Wасхингтон, D.C. враћен Виргинији.
- У северној Русији завршен Белозерски канал.
- Наука и техника
- Абрахам Пинео Геснер пронашао керозин.
- Лоуис-Ницолас Мéнард пронашао колодијум.
- Асцанио Собреро пронашао нитроглицерин.
- Јоханн Георг Рамсауер открио старо гробље у Халлстатту - почиње истраживање Халштатске културе.
Рођења
уреди- 15. 1. - Луко Зоре, филолог, књижевник, политичар († 1906)
- 9. 2. - Wилхелм Маyбацх, пројектант аутомобила († 1929)
- 12. 2. - Миша Димитријевић, политичар и новинар († 1890)
- 26. 2. - Буффало Билл, човек Дивљег запада († 1917)
- 23. 4. - Ђуро Пилар, хрватски геолог († 1893)
- 5. 5. - Хенрyк Сиенкиеwицз, књижевник, нобеловац († 1916)
- 20. 5. - Алеxандер вон Клуцк, немачки генерал († 1934)
- 25. 5. - Наим Фрашери, књижевник († 1900)
- 30. 5. - Петар Карл Фабергé, златар и јувелир († 1920)
- 17. 7. - Токугаwа Иемоцхи, јапански шогун († 1866)
- 21. 9. - Светозар Марковић, српски политичар, писац и мислилац († 1875)
- 25. 9. - Wладимир Кöппен, географ, климатолог († 1940)
- 4. 10. - Фране Булић, повјесничар, археолог († 1934)
- 6. 10. - Георге Wестингхоусе, амерички изумитељ († 1914)
- 8. 10. - Јосип Фон, хрватски лијечник († 1899)
- 9. 10. - Јулиус Магги, предузетник, проналазач († 1912)
- 14. 10. - Касимир Фелиx Бадени, аустроугарски политичар († 1909)
- 27. 10. - Мита Ракић, књижевник, економиста († 1890)
- 28. 10. - Димитрије Павловић, патријарх српски († 1930)
- 25. 11. - Царрие Натион, противница алкохола († 1911)
- 9. 12. - Јован Миленко Грчић, песник, лекар († 1875)
Смрти
уреди- 1. 2. - Лазар Теодоровић, политичар, дипломата (* 1771)
- 15. 2. - Отто вон Котзебуе, руски поморац, истраживач (* 1787)
- 21. 2. - Нинкō, јапански цар (* 1800)
- 17. 3. - Фриедрицх Бессел, математичар, астроном (* 1784)
- 1. 6. - Гргур XVI., папа (* 1765)
- 8. 6. - Родолпхе Тöпффер, швицарски писац, илустратор и карикатурист, "отац стрипа" (* 1799)
- 18. 7. - Пјерко Бунић Луковић, књижевник (* 1788)
- 25. 7. - Лоуис Бонапарте, Наполеонов брат, бивши краљ Холандије (* 1778)
- 24. 8. - Адам Јоханн вон Крусенстерн, руски адмирал и истраживач (* 1770)
- ? - Рафо Мартини, сликар (* 1771)
Референце
уреди- ↑ Стојановић-Чворић, Душица (30/01/2008). Отменост балова на српском двору. политика.рс
- ↑ Милковић, Кристина (2011). Репресалије против Подзвизда 1845. године. Феномен четовања и малога рата у касним крајишким друштвима на хрватско-босанској граници. хрцак.срце.хр
- ↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 Хорват, Хрватски препород
- ↑ 4,0 4,1 4,2 Његош - Изабрана писма, растко.рс
- ↑ Ћоровић, Владимир. Ослобођење Црне Горе. растко.рс
- ↑ Туцкер2009, 1178
- ↑ Историја с. н. V-1, 464
- ↑ Побуне у Бошњака у првој половини 19. стољећа Архивирано 2016-03-04 на Wаyбацк Мацхине-у. босанскехисторије.цом
- ↑ Повијест Босне Архивирано 2015-08-10 на Wаyбацк Мацхине-у. арт-паге.еу (приступ. 16.02.2015.)
- ↑ Слободан Чукић. СКАДАРСКО ЈЕЗЕРО У СВЈЕТЛУ ОТКРИЋА ОСТАТАКА ИЛИРСКИХ БРОДОВА У ХУТОВОМ БЛАТУ. монтенегрина.нет
- ↑ Скадарско језеро кроз историју. путографија.блогспот.цом
- ↑ "Политика", 25. јул 1939
- ↑ Историја с. н. V-1, 196
- ↑ Историја с. н. V-1, 263
- ↑ Историја с. н. V-1, 273
- ↑ Историја с. н. V-1, 491
- ↑ Историја с. н. V-2, 361
- Литература
- Спенцер C. Туцкер. А Глобал Цхронологy оф Цонфлицт: Фром тхе Анциент Wорлд то тхе Модерн Миддле Еаст: Фром тхе Анциент Wорлд то тхе Модерн Миддле Еаст. АБЦ-ЦЛИО; 23 Децембер 2009. ИСБН 978-1-85109-672-5.
- Историја српског народа, Од Првог устанка до Берлинског конгреса 1804-1878, Београд 1981
- Пета књига први том (V-1)
- Пета књига други том (V-2)
- Рудолф Хорват, Најновије доба хрватске повјести/Хрватски препород (хр Wикисоурце)