Salgótarján
Salgótarján | |||
— Municipiu — | |||
![]() | |||
| |||
Poziția geografică | |||
Coordonate: 48°05′07″N 19°47′12″E / 48.085277777778°N 19.786666666667°E | |||
---|---|---|---|
Țară | ![]() | ||
Județ | ![]() | ||
District | Districtul Salgótarján | ||
Guvernare | |||
- Primar | Zsolt Fekete[*] () | ||
Suprafață | |||
- Total | 100,83 km² | ||
Altitudine | 299 m.d.m. | ||
Populație (2011)[1] | |||
- Total | 37.980 locuitori | ||
- Densitate | 419,44 loc./km² | ||
Fus orar | CET (+1) | ||
- Ora de vară (DST) | CEST (+2) | ||
Cod poștal | 3100 | ||
Prefix telefonic | 32 | ||
Localități înfrățite | |||
- Vigarano Mainarda | Italia | ||
- Doncaster | Regatul Unit | ||
- Kemerovo | Rusia | ||
- Gliwice | Polonia | ||
- Vantaa | Finlanda | ||
- Banská Bystrica | Slovacia | ||
Prezență online | |||
Sit Oficial GeoNames ![]() | |||
Modifică date / text ![]() |
Salgótarján este un oraș în Ungaria. Este reședința județului Nógrád și unul dintre cele 23 orașe cu statut de comitat ale țării, fiind situat în nord-estul Ungariei, în apropiere de frontiera cu Slovacia.
Originea denumirii orașului
modificareNumele Salgótarján rezultă din compunerea a două substantive. Numele Salgó face referire la denumirea cetății situate în apropiere: Salgó vár, care provine de la cuvântul maghiar salgó: „strălucitor” . Cuvântul Tarján este numele unuia din cele șapte triburi maghiare care au cucerit țara (honfoglalás) la sfârșitul secolului al IX-lea, și are ca origine titlul vechi turcesc tarcan „senior, prinț”.[2]
Demografie
modificareComponența etnică a municipiului Salgótarján
Maghiari (92,59%)
Romi (5,8%)
Necunoscut (0,6%)
Alții (1,01%)
Componența confesională a municipiului Salgótarján
Romano-catolici (38,66%)
Fără religie (23,08%)
Reformați (2,15%)
Atei (1,55%)
Luterani (1,14%)
Necunoscută (33,17%)
Alte religii (2,83%)
Conform recensământului din 2011, orașul Salgótarján avea 37.980 de locuitori. Din punct de vedere etnic, majoritatea locuitorilor (92,59%) erau maghiari, cu o minoritate de romi (5,8%). Apartenența etnică nu este cunoscută în cazul a 0,6% din locuitori.[3] Nu există o religie majoritară, locuitorii fiind romano-catolici (38,66%), persoane fără religie (23,08%), reformați (2,15%), atei (1,55%) și luterani (1,14%). Pentru 33,17% din locuitori nu este cunoscută apartenența confesională.[4]
Note
modificare- ^ „Populația istorică a județului Nógrád pe sate și orașe”. Biroul Central de Statistică al Ungariei. Accesat în .
- ^ Györffy, György (), István király és műve (în maghiară), Budapest: Gondolat, ISBN 963-281-221-2
- ^ „Componența etnică a județului Nógrád pe sate și orașe”. Biroul Central de Statistică al Ungariei. Accesat în .
- ^ „Componența confesională a județului Nógrád pe sate și orașe”. Biroul Central de Statistică al Ungariei. Accesat în .
Vezi și
modificare