Mariana Marin
Acest articol sau această secțiune are bibliografia incompletă sau inexistentă. Puteți contribui prin adăugarea de referințe în vederea susținerii bibliografice a afirmațiilor pe care le conține. |
Mariana Marin | |
Date personale | |
---|---|
Născută | 1956 |
Decedată | 2003 |
Cetățenie | ![]() ![]() |
Ocupație | poetă, scriitoare |
Limbi vorbite | limba română ![]() |
Studii | Facultatea de Litere a Universității din București |
Activitatea literară | |
Mișcare/curent literar | Postmodernism |
Modifică date / text ![]() |
Mariana Marin (n. 10 februarie 1956, București – d. 31 martie 2003 [1]) a fost o poetă din România din "generația literară '80" (Generația în blugi).
Scurtă biografie
modificareS-a născut în București, unde a absolvit Facultatea de Litere. Este considerată a face parte din "generația 80". A fost un membru activ al Cenaclului de Luni, condus de criticul literar și profesorul Nicolae Manolescu și a publicat în volumul colectiv, editat de acesta, "Cinci".
Criticul Nicolae Manolescu, afirmă[2]: Versurile ei sunt croite din materialul liricii tragice a marilor doamne ale poeziei moderne, printre care își găsește locul nefericita iubită a lui Eminescu, evocată, laolaltă cu urmașele ei din secolul XX, într-o splendidă Elegie : „Mutilarea artistului în tinerețe la minus 15 grade./ Nici cazul Sylviei Plath nu e posibil/ nici frânghia Veronicăi Micle nu are săpun./ Din când în când amintirea stinsă a Țvetaevei/ tăcerea în care se îneacă Ahmatova/ și mizeria, sărăcia acelui Ierusalim/ din care Else ma cheamă.”
Poeziile ei sunt traduse în limba franceză și e prezentă în reviste și antologii din Marea Britanie, Germania, SUA, Suedia, Ungaria și Polonia.
Volume de versuri publicate
modificare- Un război de o sută de ani, Editura Albatros, 1981; Editura AXA, Botoșani, 2001;
- Cinci (alături de Alexandru Mușina, Romulus Bucur, Bogdan Ghiu, Ion Bogdan Lefter), cu ilustrații de Tudor Jebeleanu; Editura Litera, 1982;
- Aripa secretă, Editura Cartea Românească, 1986;
- Atelierele (1980-1984), Editura Cartea Românească, 1990;
- Ia-ți boarfele și mișcă, interviu realizat cu Oana Orlea, Editura Cartea Românească, 1992;
- Mutilarea artistului la tinerețe, Editura Muzeul Literaturii Române, 1999;
- Zestrea de aur (antologie), Editura Muzeului Literaturii Române; prefață de C. Rogozanu, 2002
Cărți traduse în franceză
modificare- "Au Carrefour des grandes routes commerciales" ediție bilingvă, EST-Samuel Tastet Editeur, traducere din limba română de Sébastien Reichmann, 1989
- "Les Ateliers", ediție bilingvă, EST-Samuel Tastet Editeur, traducere din limba română de Alain Paruit, 1992.
Premii
modificare- Premiul Uniunii Scriitorilor (debut-1981, 1999);
- Premiul de poezie al orașului Slobozia, 1991;
- Premiul ASPRO (1999);
- Premiul special "Virgil Mazilescu" (2001).
Note
modificare- ^ In memoriam Mariana Marin Arhivat în , la Wayback Machine., România literară - anul 2003, numărul 14, accesat la 20 ianuarie 2014
- ^ Nicolae Manolescu, Istoria literaturii române pe înțelesul celor care citesc, p. 312
Legături externe
modificare- In memoriam Mariana Marin, Observator cultural - numărul 164, aprilie 2003
- Planete culturale, Formula AS - anul 2003, numărul 561
Interviuri
- „Cuvintele atrag realitatea“. Interviu cu Mariana MARIN, Svetlana Cârstean, Observator cultural - numărul 89, noiembrie 2001
- In memoriam Mariana Marin, Observator cultural - numărul 164, aprilie 2003