Lista principilor Transilvaniei
Aceasta este o listă a principilor Transilvaniei, cu portrete și cronologie.
Secolul al XVI-lea
modificareBlazon | Domnie | Portret | Prinț | Data și locul
nașterii / Părinți |
Căsătorit cu | Deces | Note | Sursă |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1570-1571 | Ioan Sigismund Zápolya | 7 iulie 1540, la Buda (azi, Ungaria) fiul lui Ioan I al Ungariei (Ioan Zápolya I) și al Isabelei de Polonia (Isabella Jagello) |
a murit necăsătorit | 14 martie 1571, la
Alba Iulia (azi, România) |
fostul rege ales al Ungariei (1540-1551, 1559-1570) |
[1] [2] | ||
1576-1586 | Ștefan Báthory | 27 septembrie 1527, la Șimleu Silvaniei (azi, jud. Sălaj)
fiul lui Ștefan Báthory de Șimleu (sau Ștefan al VIII-lea Báthory) și al Ecaterinei Telegdi |
Anna Jagiello sau Anna de Polonia (1576), fără copii | 12 decembrie 1586, la Grodno (azi, Belarus) | fost voievod al Transilvaniei (1571- 1576); de asemenea, rege al Poloniei (1576-1586) |
[3] [4] [5] | ||
1586-1598 | Sigismund Báthory | 1572, la Oradea (azi, România)
fiul lui Cristofor Báthory și al Elisabetei (Erzsébet) Bocskai |
Maria Cristina de Austria (1595), fără copii | 27 martie 1613, la Praga (azi, Cehia) | prima domnie; nepotul lui Ștefan Báthory, a fost voievod al Transilvaniei (1581-1586);
a abdicat pentru ducatele din Opole și Ratibor |
[3] [6] [7] | ||
1598 | Transilvania este administrată de către comisarii imperiali în numele lui Rudolf al II-lea, împăratul romano-german | [8] | ||||||
1598 - 1599 | Sigismund Báthory | 1572, la Oradea
fiul lui Cristofor Báthory și al Elisabetei (Erzsébet) Bocskai |
Maria Christina de Austria (1595), fără copii | 27 martie 1613, la Praga | a doua domnie; abdicat în favoarea vărului său, Andrei Báthory | [6] [8] | ||
1599 | Andrei Báthory | 1566, la Șimleu Silvaniei
fiul lui Andrei Báthory și al Margitei Majláth |
necăsătorit | 3 noiembrie 1599, la Sândominic (azi, jud. Harghita) | nepotul domnitorului Ștefan Báthory, vărul prințului Sigismund Báthory; fost cardinal;
ucis de secui, după înfrângerea sa de către voievodul muntean Mihai Viteazul, în bătălia de la Șelimbăr |
[9] [10] | ||
1600 | Transilvania este administrată de Mihai Viteazul, voievodul Țării Românești, recunoscut de Dietă drept guvernator imperial al lui Rudolf al II-lea, împăratul romano-german. În plus, Mihai Viteazul a ocupat Țara Moldovei în 1600 și a fost, între 6 iunie 1600 și decembrie 1600, prin "harul lui Dumnezeu, domnitor al Țării Românești, al Transilvaniei și al Țării Moldovei". În corespondența sa cu împăratul Rudolf al II-lea, el se purta mereu ca un locum tenens ("locțiitor", "locotenent") al împăratului. | [11] [12] [13] | ||||||
Secolul al XVII-lea
modificareDomnie | Domnie | Portret | Prinț | Data și locul
nașterii / Părinți |
Căsătorit cu | Deces | Note | Sursă |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1600-1601 | Transilvania (sau părți din Transilvania) este administrată de generalul Giorgio Basta în numele lui Rudolf al II-lea, împărat romano-german | [11] | ||||||
1601-1602 | Sigismund Báthory | 1572, la Oradea Christopher Báthory & Erzsébet Bocskai | Maria Christina de Austria (1595), fără copii | 27 martie 1613, la Praga | a treia domnie; fuge în străinătate după ce este înfrânt de Mihai Viteazul în Bătălia de la Guruslău, dar, la scurt timp, s-a întors, apoi abdică | [6][14] | ||
1601-1603 | Transilvania (sau părți din Transilvania) este administrată de generalul Giorgio Basta în numele lui Rudolf al II-lea, împărat romano-german | [15] | ||||||
1603 | Moise Secuiul | c. 1553, la Lueta (azi, jud. Harghita)
fiul lui Ioan Székely (Secuiul) |
necunoscut (prima căsătorie)
Anna Korniș (a doua căsătorie) (c. 1585), 1 copil |
17 iulie 1603, la Brașov (azi, România) [16] | sprijinit de guvernatorul otoman al Pașalâcului de Timișoara, îl învinge pe Giorgio Basta;
primind ahidnâme de la sultanul Mehmed al III-lea, este declarat prinț de "Dieta de pe câmpul militar". Omorât în Bătălia de la Brașov, unde este înfrânt de domnitorul muntean Radu Șerban și de aliații săi secui. |
[15][17] | ||
Iulie 1603 – septembrie 1603 | În Transilvania domnește Radu Șerban, domnitor al Ungro-Vlahiei, cu titlul de voievod. | [18] | ||||||
Septembrie 1603 – 1604 | Transilvania (sau părți din Transilvania) este administrată de generalul Giorgio Basta în numele lui Rudolf al II-lea, împărat romano-german | [19] | ||||||
1605-1606 | Ștefan Bocskai | 1 ianuarie 1557, la Cluj-Napoca (azi, România)
fiul lui Gheorghe Bocskai și al Cristinei Sulyok |
Kata Hagymássy (1583), fără copii | 29 decembrie 1606, la Košice (azi, Slovacia) | unchi matern al prințului Sigismund Báthory; ales prinț al Ungariei (1605-1606) | [20][21] | ||
1607-1608 | Sigismund Rákóczi | 1544, la Felsővadász (azi, Ungaria)
fiul lui János Rákócsi și al Sárei Némethy |
Iudita Bekény (prima căsătorie) (1587), 1 copil;
Anna Gerendi (a doua căsătorie (1592), 3 copii; Borbála Telegdy (a treia căsătorie (1596), fără copii |
5 decembrie 1608, la Felsővadász | baron (1588); a abdicat în favoarea lui Gabriel Báthory; tatăl lui Gheorghe Rákóczi I |
[22][23] | ||
1608-1613 | Gabriel Báthory | 15 august 1589, la Oradea
fiul lui Ștefan Báthory și al Suzanei Bebek |
Anna Palocsai-Horváth (1607), fără copii | 27 octombrie 1613, la Oradea | tatăl său este nepotul principelui Ștefan Báthory, el însuși este nepotul principelui Andrei Báthory care e, în același timp, voievod muntean (1611); alungat de trupele otomane care îl susțineau pe Gabriel Bethlen; ucis de haiduci | [24][25] | ||
1613-1629 | Gabriel Bethlen | 15 noiembrie 1580, la Ilia (azi, jud. Hunedoara)
fiul lui Farkas Bethlen și al Druzsinei Lázár |
Suzana Károlyi (prima căsătorie) (1605), copii (toți decedați)
Ecatherina de Brandenburg, fără copii |
15 noiembrie 1629, la Alba Iulia | ales cu sprijin otoman ; ales și rege al Ungariei (1620-1621);
conform Păcii de la Nikolsburg din 1621, devine și duce de Opole și Ratibor în Silezia (1621-1629); conform aceleiași păci, 7 comitate (Abaúj, Bereg, Borsod, Szabolcs, Sătmar, Ugocea, și Zemplén) sunt adăugate principatului pe perioada vieții. |
[26][27] | ||
1629 - 1630 | Ecaterina de Brandenburg | 28 mai 1604, la Brandenburg an der Havel (azi, Germania)
fiică a lui Ioan Sigismund, Elector de Brandenburg, și al Annei a Prusiei |
Gabriel Bethlen (prima căsătorie) (1626), fără copii
Franz Karl von Sachsen-Lauenburg (1639) |
27 august 1649, la Schöningen (azi, Germania) | Văduva principelui Gabriel Bethlen; dreptul de a succeda soțului aprobat de Dietă (1626); i se spunea "Prințe !", în loc de "Prințeso !"; abdică | [28][29] | ||
1630 | Ștefan Bethlen | 1584, la Ilia (azi, România)
fiul lui Farkas Bethlen și al Druzsina Lázár |
Cristina Csáky (prima căsătorie), fără copii;
Ecaterina Károlyi (a doua căsătorie), fără copii |
10 ianuarie 1648, la Ecsed (azi, Ungaria) | Fratele principelui Gabriel Bethlen; ales de Dietă, dar, mai târziu, contestat de Gheorghe Rákóczi I | [28][30] | ||
1630 - 1648 | Gheorghe Rákóczi I | 8 iunie 1593, la Szerencs (azi, Ungaria)
fiul lui Sigismund Rákóczi |
Suzana Lorántffy (1616), 4 copii | 11 octombrie 1648, la Alba Iulia | Fiul principelui Sigismund Rákóczi | [31] | ||
1648 - 1657 | Gheorghe Rákóczi al II-lea | 30 ianuarie 1621, la Sárospatak (azi, Ungaria)
fiul lui Gheorghe Rákóczi I și al Suzanei Lorántffy |
Sophia Báthory (1643), 2 copii | 7 iunie 1660, la Oradea | prima domnie; Fiul principelui Gheorghe Rákócz I; ales prinț de Dietă în timpul vieții tatălui său (1642), recunoscându-i-se dreptul de succesiune; detronat de Marele Vizir otoman Mehmed Köprülü. |
[32][33] | ||
(neinstalat) | Francisc Rákóczi I | 24 februarie 1645, la Alba Iulia
fiul lui Gheorghe Rákóczi al II-lea și al Sophiei Báthory |
Contesa Ilona Zrínyi (1666), 4 copii | 8 iulie 1676, la Zborov (azi, Slovacia) | ales prinț de Dietă în timpul vieții tatălui său (1652), recunoscându-i-se dreptul de succesiune; nu a mai domnit din cauza detronării tatălui său. | [34] | ||
1657-1658 | Francisc Rhédey | 1610, la Oradea
fiul lui Francis Rhédey și al Katei Károlyi |
Druzsina Bethlen, 1 copil | 7 mai 1667, la Huszt (azi, Ucraina) | ales prinț de Dietă împotriva lui Gheorghe Rákóczi al II-lea la ordinul Sublimei Porți | [35] | ||
1658 | Gheorghe Rákóczi al II-lea | 30 ianuarie 1621, la Sárospatak
fiul lui George Rákóczi I și al Suzanei Lorántffy |
Sophia Báthory 1643, 2 copii | 7 iunie 1660, la Oradea | a doua domnie; ales din nou prinț de Dietă; alungat de trupele otomane |
[32] | ||
1658-1659 | Acațiu de Bârcea | c. 1610, azi în jud. Hunedoara
fiul lui Sándor Barcsay și al Erzse Palatics |
Elisabeta (Erzsébet ) Szalánczy (prima căsătorie), fără copii
Izabella Bánffy (1660), fără copii |
iulie 1661, la | prima domnie; sprijinit de Poarta Otomană, apoi ales de Dietă împotriva lui Gheorghe Rákóczi al II-lea; în timp ce îi făcea o vizită guvernatorului turc al Pașalâcului Timișoarei, oponentul său s-a reînscăunat prinț al Transilvaniei |
[36] | ||
1659 - 1660 | Gheorghe Rákóczi al II-lea | 30 ianuarie 1621, la Sárospatak
fiul lui George Rákóczi I și al Suzanei Lorántffy |
Sophia Báthory (1643), 2 copii | 7 iunie 1660, la Oradea | a treia domnie; ales prinț de Dietă; învins în bătălia de la Florești (jud. Cluj) |
[32] | ||
1660 | Acațiu de Bârcea | c. 1610, azi în jud. Hunedoara
fiul lui Sándor Barcsay și al Erzse Palatics |
Elisabeta
(Erzsébet) Szalánczy (prima căsătorie), fără copii; Izabella Bánffy (a doua căsătorie)(1660), fără copii |
iulie 1661, la Cozma | a doua domnie; reinstalat de Sublima Poartă; abdică | [36] | ||
1661 - 1662 | Ioan Kemény | 14 decembrie 1607, la Bichiș (jud. Mureș)
fiul lui Balthasar Kemény și al Zsófiei Tornyi |
Zsuzsa Kállai (prima căsătorie) (1632), 1 copil;
Anna Lónyay (1659), 1 copil |
22 ianuarie 1662, la Seleușul Mare (jud. Mureș) | [37] | |||
1661 - 1690 | Mihail I Apafi | 3 noiembrie 1632, la Gherla (azi, România)
fiul lui Gheorghe Apafi și al Borbálei Petki |
Anna Bornemissza, 9 copii | 15 aprilie 1690, la Făgăraș (azi, România) | [38] | |||
1690 - 1696 ori 1701 | Mihail al II-lea Apafi | 13 octombrie 1676, la Alba Iulia
fiul al Mihail Apafi I și al Annei Bornemissza |
Contesa Kata Bethlen (1694), fără copii | 1 februarie 1713, la Viena (azi, Austria) | Fiul prințului Mihail Apafi I; ales prinț de Dietă în timpul vieții tatălui său (1681) ca recunoaștere a dreptului său la succesiune; nu a apucat să domnească întrucât îm 1696 a fost dus cu forța la Viena, pe motiv că s-a însurat fără aprobarea împăratului Leopold I; a renunțat la titlu în 1701 | [39] | ||
1690 | Emeric Thököly | 25 septembrie 1657, la Kežmarok (azi, Slovacia)
fiul Contelui Ștefan Thököly și al Máriei Gyulaffi |
Contesa Ilona Zrínyi (1683), 2 copii | 13 februarie 1705, la İzmit (azi, Turcia) | Declarat rege vasal al Ungariei de Sus de către sultanul Mehmed al IV-lea, nu a fost niciodată ales sau încoronat | [40] |
Secolul al XVIII-lea
modificareBlazon | Domnie | Portret | Prinț | Data și locul
nașterii / Părinți |
Căsătorie | Deces | Note | Sursă |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1704 - 1711 | Francisc Rákóczi al II-lea | 27 martie 1676, la Borša (azi, Slovacia)
fiul lui Francisc Rákóczi I și al Contesei Ilona Zrínyi |
Charlotte Amalie de Hessen-Rheinfels-Wanfried (1694), 4 copii | 8 aprilie 1735, la Tekirdağ (azi, Turcia) | Fiul prințului Francisc Rákóczi I | [41] |
Vezi și
modificare- ^ Markó 2000, p. 110.
- ^ Barta 1994, pp. 252., 259-260.
- ^ a b Szegedi 2009, p. 101.
- ^ Markó 2000, pp. 99-100.
- ^ Barta 1994, pp. 260., 264-265.
- ^ a b c Markó 2000, pp. 101-102.
- ^ Barta 1994, pp. 263., 293-295.
- ^ a b Barta 1994, p. 295.
- ^ Markó 2000, pp. 97-98.
- ^ Barta 1994, pp. 295-296.
- ^ a b Barta 1994, p. 296.
- ^ Markó 2000, pp. 112-113.
- ^ Pop 2009, pp. 82-83.
- ^ Barta 1994, pp. 296-297.
- ^ a b Barta 1994, p. 297.
- ^ Brașov
- ^ Markó 2000, p. 120.
- ^ [1]
- ^ Markó 2000, p. 97.
- ^ Markó 2000, pp. 104-105.
- ^ Barta 1994, pp. 293., 298-299.
- ^ Markó 2000, pp. 118-119.
- ^ Barta 1994, pp. 304-305.
- ^ Markó 2000, pp. 98-99.
- ^ Barta 1994, pp. 305-309.
- ^ Markó 2000, pp. 102-103.
- ^ Barta 1994, pp. 314-315., 321-324.
- ^ a b Markó 2000, p. 104.
- ^ Barta 1994, pp. 314-315., 325-326. Deák 2009, pp. 82-83., 85., 88., 93.
- ^ Barta 1994, p. 326.
- ^ Markó 2000, pp. 115-117.
- ^ a b c Markó 2000, pp. 117-118.
- ^ Barta 1994, pp. 352., 356.
- ^ Markó 2000, p. 113.
- ^ Markó 2000, p. 119.
- ^ a b Markó 2000, pp. 96-97.
- ^ Markó 2000, pp. 110-111.
- ^ Markó 2000, pp. 94-95.
- ^ Markó 2000, p. 95.
- ^ Markó 2000, pp. 120-122.
- ^ Markó 2000, pp. 113-115.