Comuna Bonțida, Cluj
Bonțida (în maghiară Bonchida, în trad. "Podul lui Boncz [Bonț]", în germană Bruck, Bonisbruck) este o comună în județul Cluj, Transilvania, România, formată din satele Bonțida (reședința), Coasta, Răscruci și Tăușeni. Este situată în Câmpia Fizeșului din Podișul Transilvaniei, pe dreapta râului Someșul Mic.
Bonțida | |
Bonchida | |
— comună — | |
![]() Biserica reformată din Bonțida | |
Localizarea satului pe harta României | |
Localizarea satului pe harta județului Cluj | |
Coordonate: 46°54′56″N 23°48′30″E / 46.91556°N 23.80833°E | |
---|---|
Țară | ![]() |
Județ | ![]() |
SIRUTA | 56210 |
Atestare | 1263 [1] |
Reședință | Bonțida |
Sate componente | Bonțida, Coasta, Răscruci, Tăușeni |
Guvernare | |
- Primar | Aurel Emil Cărhaț[*][3][4] (PNL, ) |
Suprafață | |
- Total | 80,38 km² |
Populație (2021) | |
- Total | 5.191 locuitori |
- Densitate | 58,89 loc./km² |
Fus orar | EET (+2) |
- Ora de vară (DST) | EEST (+3) |
Cod poștal | 407105 |
Prefix telefonic | +40 x64[2] |
Prezență online | |
site web oficial ![]() GeoNames ![]() | |
![]() | |
![]() (Click pentru imagine interactivă) (Click pentru imagine interactivă) | |
Modifică date / text ![]() |
Etimologie
modificareNumele comunei vine de la Benkö Boncz, unul dintre locuitorii localității de odinioară, despre care legenda spune că a construit un pod peste râul Someșul Mic, spre a stabili legătura cu armata lui Tuhutum, aflată pe malul drept al râului. Podul acela a rămas in traditia locala ca "Podul lui Boncz" (în maghiară Boncz-Hid), de unde denumirea românească de "Bonțida".
Date geografice
modificareComuna Bonțida, situată la app. 35 km de Cluj-Napoca, se extinde pe o suprafață de 8.083 ha și are peste 5.050 locuitori. Comuna este compusă din satul Bonțida, reședință de comună, și satele Coasta, Răscruci și Tăușeni. Relieful este unul specific de deal, traversat de Râul Someșul Mic, pârâul Borșa, Râul Gădălin, Râul Sicu și Râul Chiriș.
Pe teritoriul acestei localități se găsesc izvoare sărate, saramura fiind întrebuințată din vechi timpuri de către localnici.
Demografie
modificareComponența etnică a comunei Bonțida
Români (73,8%)
Maghiari (9,25%)
Romi (6,88%)
Alte etnii (1,89%)
Necunoscută (8,19%)
Componența confesională a comunei Bonțida
Ortodocși (74,13%)
Reformați (9,23%)
Penticostali (1,66%)
Romano-catolici (1,43%)
Alte religii (4,66%)
Necunoscută (8,9%)
Conform recensământului efectuat în 2021, populația comunei Bonțida se ridică la 5.191 de locuitori, în creștere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 4.856 de locuitori.[5] Majoritatea locuitorilor sunt români (73,8%), cu minorități de maghiari (9,25%), romi (6,88%) și altele (1,83%), iar pentru 8,19% nu se cunoaște apartenența etnică.[6] Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (74,13%), cu minorități de reformați (9,23%), penticostali (1,66%), romano-catolici (1,43%) și altele (1,85%), iar pentru 8,9% nu se cunoaște apartenența confesională.[7]
Politică și administrație
modificareComuna Bonțida este administrată de un primar și un consiliu local compus din 13 consilieri. Primarul, Aurel Emil Cărhaț[*] , de la Partidul Național Liberal, este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:[8]
Partid | Consilieri | Componența Consiliului | ||||
---|---|---|---|---|---|---|
Partidul Național Liberal | 4 | |||||
Uniunea Democrată Maghiară din România | 3 | |||||
Partidul Puterii Umaniste | 2 | |||||
Partidul Mișcarea Populară | 1 | |||||
Partida Romilor „Pro Europa” | 1 | |||||
Partidul Social Democrat | 1 | |||||
Uniunea Salvați România | 1 |
Evoluție istorică
modificareDe-a lungul timpului populația comunei a evoluat astfel:
Recensământul[9] [10] | Structura etnică | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Anul | Populația | Români | Maghiari | Germani | Romi | Alte etnii | ||
1850 | 3.643 | 2.325 | 946 | 15 | 281 | 76 | ||
1880 | 3.503 | 2.177 | 1.022 | 14 | 290 | |||
1890 | 4.203 | 2.614 | 1.240 | 4 | 345 | |||
1900 | 4.616 | 2.831 | 1.672 | 89 | 24 | |||
1910 | 4.809 | 3.008 | 1.725 | 41 | 35 | |||
1920 | 4.737 | 3.094 | 1.562 | 14 | 67 | |||
1930 | 5.009 | 3.395 | 1.418 | 1 | 147 | 48 | ||
1941 | 5.092 | 2.969 | 2.091 | 5 | 25 | 2 | ||
1956 | 5.658 | 3.824 | 1.282 | 2 | 548 | 2 | ||
1966 | 5.299 | 3.744 | 1.213 | 3 | 337 | 2 | ||
1977 | 5.543 | 3.896 | 1.336 | 2 | 307 | 2 | ||
1992 | 4.447 | 3.280 | 814 | 2 | 349 | 2 | ||
2002 | 4.722 | 3.073 | 902 | 1 | 744 | 2 | ||
2011 | 4.690 | 2.899 | 813 | 968 | 3 |
Bonțida - evoluția demografică
Graficele sunt indisponibile din cauza unor probleme tehnice. Mai multe informații se găsesc la Phabricator și la wiki-ul MediaWiki. |
Date: Recensăminte sau birourile de statistică - grafică realizată de Wikipedia
Istoric
modificareLocalitatea Bonțida apare menționată pentru prima dată în 1263 ca Terra Bonchhyda, ulterior devenind un cunoscut târg și centru de comitat, cu rang de oppidum.
Date arheologice
modificare1. Pe locul "Podărie" (Pados), între Someș și "Valea Gădălinului" (Gyéres);Tip sit: așezare ; Descoperiri:
- așezare; datare repertoriu: eneolitic[11]
- neprecizat - obiecte de piatră; datare repertoriu: eneolitic; colecția E. Orosz, Cluj
- ceramică - fragmente; datare repertoriu: eneolitic; colecția E. Orosz, Cluj
2. Pe locul "Verveghiu" (Vérvölgy);Tip sit: neprecizat; Descoperiri:
- topor - din aramă, cu două tăișuri în cruce; datare repertoriu: bronz timpuriu
- ceramică - urnă; datare repertoriu: Hallstatt
3. Biserica reformată ;Tip sit: biserică ; Descoperiri:
- biserică - Biserică reformată cu două nave. Clădire de tipul bisericilor de predicator. Capitele cubice au un aspect cu câteva decenii mai arhaice.; datare repertoriu: epoca medievală, secolul XIII [12].
Economie
modificareÎn satul Bonțida există stație de cale ferată, herghelie, fermă de creștere a porcinelor și topitorie de cânepă.
Lăcașuri de cult
modificare- Biserica Reformată-Calvină din secolul al XVII-lea (fundații din sec. XII-XIII), cu refaceri ulterioare și cu amvon din 1720, construit de David Șipoș.
- Biserica Romano-Catolică.
Asociații culturale
modificareObiective turistice
modificare- Castelul Bánffy cu turnuri rotunde la colțuri, construit în 1652 după planurile arhitectului Agostino Serena, modificat și amplificat în stil baroc de arhitectul J. Fischer von Erlach după 1750 și amplificat din nou, cu o nouă aripă, în 1850 de arhitectul Anton Kagerbauer.
- Conacul „Dujardin” (secolele XVIII-XIX) din satul Coasta.
- Biserica reformată din Răscruci
- Dealurile Clujului de Est (sit de importanță comunitară inclus în rețeaua europeană Natura 2000 în România)
Personalități
modificare- Miklós Bánffy (30 decembrie 1873 - 6 iunie 1950), politician în Austro-Ungaria.
- Lajos Farkas (noiembrie 1841 – 24 iunie 1921), jurist, profesor universitar.
- Ștefan Emilian (1819 – 1899), matematician și arhitect, profesor universitar.
- Iosif Szasz (n. 1932), demnitar comunist
Galerie de imagini
modificare-
Comuna Bonțida și satele componente
-
Primăria comunei
-
Castelul Bánffy de la Bonțida (Clădirea "Miklós")
-
Castelul Bánffy de la Bonțida (Parcul)
-
Biserica romano-catolică Bonțida
-
Biserica reformată (monument istoric)
-
Interiorul bisericii reformate
-
Școala
-
Biserica ortodoxă din Bonțida
-
Gara CFR Bonțida
-
Biserica ortodoxă din satul Răscruci
-
Castelul Bánffy din Răscruci (monument istoric)
-
Biserica reformată din satul Răscruci (monument istoric)
-
Interiorul bisericii reformate
-
Coroana amvonului
-
Drumul Vișea-Coasta
-
Coasta, județul Cluj
-
Intrarea în satul Coasta
-
Coasta, județul Cluj
-
Căminul cultural din Coasta
-
Coasta, județul Cluj
-
Coasta, județul Cluj
-
Biserica "Sfântul Nicolae" (1898)
-
Turnul, adăugat în 1950
-
Conacul "Dujardin" din Coasta (monument istoric)
-
Coasta, județul Cluj
-
Tăușeni
-
Biserica "Buna Vestire" (1912)
-
Bustul pictorului Alexandru Chira
-
Tăușeni
Vezi și
modificareNote
modificare- ^ Atlasul localităților județului Cluj, p. 92.
- ^ x indică operatorul telefonic: 2 pentru Romtelecom și 3 pentru alți operatori de telefonie fixă
- ^ Rezultatele alegerilor locale din 2012 (PDF), Biroul Electoral Central
- ^ Rezultatele alegerilor locale din 2016, Biroul Electoral Central
- ^ „Rezultatele recensământului din 2011: Tab8. Populația stabilă după etnie – județe, municipii, orașe, comune”. Institutul Național de Statistică din România. iulie 2013. Accesat în .
- ^ „Rezultatele recensământului din 2021: Populația rezidentă după etnie (Etnii, Macroregiuni, Regiuni de dezvoltare, Județe, Municipii, orașe și comune)”. Institutul Național de Statistică din România. iunie 2023. Accesat în .
- ^ „Rezultatele recensământului din 2021: Populația rezidentă după religie (Religii, Macroregiuni, Regiuni de dezvoltare, Județe, Municipii, orașe și comune*)”. Institutul Național de Statistică din România. iunie 2023. Accesat în .
- ^ „Rezultatele finale ale alegerilor locale din 2020” (Json). Autoritatea Electorală Permanentă. Accesat în .
- ^ Varga E. Statistică recensăminte după limba maternă, respectiv naționalitate
- ^ Structura etno-demografică a României
- ^ Eneolitic: ultima fază a neoliticului, caracterizată prin folosirea uneltelor de piatră, os, cupru etc. și a podoabelor de cupru (aramă).
- ^ „'ARCHAEOLOGICAL REPERTORY OF ROMANIA' Archive Of The 'Vasile Parvan' Institute Of Archaeology - Site Location Index”. Arhivat din original la . Accesat în .
Bibliografie
modificare- Simon András, Gáll Enikő, Tonk Sándor, Lászlo Tamás, Maxim Aurelian, Jancsik Péter, Coroiu Teodora (). Atlasul localităților județului Cluj. Cluj-Napoca: Editura Suncart. ISBN 973-864300-7.
- Dan Ghinea (). Enciclopedia geografică a României. București: Editura Enciclopedică. ISBN 978-973-45-0396-4.
- Losonți, Aurel (). Trecut și prezent despre Bonțida: studiu monografic. Cluj-Napoca: Editura U. T. Pres. ISBN 973-9471-92-7.
- Liviu Stoica, Gheorghe Stoica, Gabriela Popa (). Castles & Fortresses in Transylvania: Cluj County. Castele și cetăți din Transilvania: Județul Cluj. Cluj-Napoca. ISBN 978-973-0-05364-7.
Legături externe
modificare- Pagina Primăriei
- CIMEC (Raport arheologic - Bonțida)
- Informații despre fortificația din localitate
- Dicționar de localități din Transilvania Arhivat în , la Wayback Machine.