Bamse (tegneserie)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/Bamse.jpg/250px-Bamse.jpg)
Bamse – verdens sterkeste bjørn er en svensk tegneseriebjørn skapt av Rune Andréasson. Den populære bjørnen dukket opp på en rekke korte tv-serier i 1966, før figuren fikk sitt eget faste tegneserieblad i 1973. Norge var det eneste landet utenom Sverige og Finland som hadde utgitt Bamse siden starten i 1973, men Egmont Serieforlaget, som utga det norske seriebladet, besluttet i mai 2009 å legge ned bladet i Norge. Fra mai 2013 kommer Bamse ut på samisk under navnet Bamse - máilmmi gievrramus guovža.[1] Bamse utkommer fortsatt i Sverige. Langfilmen Bamse og Tyvenes by kom i 2014 ut på kino.[2]
Bamse er en liten brunbjørn med blå topplue og bukse som blir verdens sterkeste bjørn når han spiser dunderhonningen til farmor. Andre viktige figurer i serien er den redde kaninen Lille Hopp (Lille Skutt på svensk), som er Bamses beste venn, og den smarte oppfinneren skilpadden Skallmann. Skalmann, eller Skallmann, bor i et gult hus, der han også oppbevarer alle oppfinnelsene som han har lagd. Skalmann har en spesiell klokke som piper når han skal sove og når ha skal spise. Når Skalmann først har lagt seg til å sove, så er det ingenting som kan vekke ham før klokken piper og vekker ham opp.
Bamse er alltid snill, hjelpsom og opptrer moralsk korrekt. Serien utspiller seg på tre åser, inspirert av landskapet ved Taormina og Castelmola på Sicilia som Andrásson besøkte i mars 1963.
Torbjørn Selvens tegneserieguiden.net karakteriserer Bamse som «sosialdemokratisk superhelt i bamseform».[3]
Bamses moral
[rediger | rediger kilde]Bamse tar ofte opp sentrale temaer som rettferdighet, solidaritet, snillhet og medmenneskelighet som bot på slemhet og kriminalitet. Serien har et tydelig oppdragende preg med moralske leksjoner. Bladet fungerer også informerende og diskuterer samfunnstemaer rettet til barn, av og til med bruk av analogier, men også eksplisitt. Bamse har blant annet diskutert mobbing, trafikksikkerhet[4], dop, alkoholisme, terrorisme, rasisme og barnemishandling.[trenger referanse]
Kritikk
[rediger | rediger kilde]Tegneserien og Rune Andréasson har blitt anklaget for å ha en politisk agenda med tydelig venstrevridning.[5] Når kona til Bamse, Brummelise, går ut i arbeid i en av den kapitalistiske Krøsus Sorks bedrifter oppretter hun om lag en fagforening. I seriestrippen Bamses skola, hvor Bamse forteller om Kina, ingår det uttalelser som har tolkets som positive til Mao. I nypublisering av Bamses Skola har innholdet blitt revidert og de kontroversielle uttalelsene slettet.[5][6]
Kritikk ble også hevet i samband med tegneserien fra 1988, Trollkarlens röda blomma, hvor Skallman, etter å blitt venn med tre rusmiddelavhengige, blir påvirket av en drikke som gir doplignende påvirkninger. Seinere i serien brenner Skallmann ned feltet med de blomster drikken blir laget av. Den i 2001 sittende svenske barnombudsmannen uttrykket at det var ulempelig å trekke disse parallellene i en barneserie.[7]
Bamse har også fått positiv kritikk og oppmerksomhet. Blant annet ble Bamse i 2017 utnevnt til Årets Tidsskrift i Sverige etter sitt temanummer om kildekritikk og falske nyheter.[8]
Se også
[rediger | rediger kilde]Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «Utgir nedlagt tegneserie på samisk». Utrop. 16. mai 2013. Besøkt 16. november 2013.
- ^ Haber, Peter; Alling, Morgan; Kratz, Steve (17. januar 2014). «Bamse and the Thief City». Besøkt 8. april 2018.
- ^ «Torbjørns tegneserieguide: Bamse». Tegneserieguiden.net. Arkivert fra originalen 29. juni 2003. Besøkt 25. november 2013.
- ^ «Det är inte fegt att vara försiktig». Bamse (nr. 7). 1983.
- ^ a b Dahlström, Lucas (20.1.2016). «”Bamse är en socialist”». Yle.
- ^ «"Bamses Skola"». Bamse. nr. 4. 1983.
- ^ «Drogchocken i nya Bamse». Aftonbladet (svensk). Besøkt 8. april 2018.
- ^ «Bamse blev årets tidskrift». www.egmont.com (svensk). Besøkt 8. april 2018.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (sv) Offisielt nettsted
- (en) Bamse (cartoon) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons