Lukker
Kildeløs: Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet. Helt uten kilder. (10. okt. 2015) |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Shutter_speed_dial.png/200px-Shutter_speed_dial.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/24/Truck_with_motion_blur.jpg/200px-Truck_with_motion_blur.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/High_speed03.jpg/200px-High_speed03.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Slow_speed03.jpg/200px-Slow_speed03.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Oslo-by-night.jpg/200px-Oslo-by-night.jpg)
En lukker er en grunnleggende enhet i et fotoapparat som tillater lys å passere i et begrenset tidsrom. Det foregår en eksponering i perioden lukkeren er åpen, ved at lyset som slippes inn oppfattes av en lysfølsom film eller en digital bildebrikke. Eksponeringstida defineres med en lukkertid, typisk 1⁄60 sekund og kortere ved håndholdt fotografering. Vanligvis velger kameraet selv lukkertid etter en lysmåling, selv om de fleste mer avanserte kameraer også har manuelle innstillinger som tillater fotografen å justere lukkertid selv. Det kreves et godt samspill mellom lukkeren og blenderen for å oppnå korrekt eksponering.
Lukkermekanismer
[rediger | rediger kilde]Kameraer er utstyrt med en av to hovedtyper av lukkere:
- Kompaktkameraer og andre kameraer med fast montert objektiv har som regel lukkeren innebygd i objektivet. Lukkeren er da som regel av typen lamell-lukker (sentrallukker), som består av tre tynne metall- eller plastblad som hver dekker en sektor på 120° av lysåpninga i objektivet. Når lukkeren utløses, vris disse ut og slipper lyset gjennom.
- Speilreflekskameraer og andre kameraer med objektiv uten lukker har lukkeren i fokalplanet i kamerahuset (fokalplanlukker). Den er da som regel av typen gardinlukker, som består av to lystette gardiner som står utenpå hverandre foran filmen. Primær- og sekundærgardinen er delvis overlappende, og når lukkeren utløses, trekkes gardinene fra på en slik måte at det dannes en smal spalte som beveger seg over filmruta og slipper lyset inn.
Lukkertid
[rediger | rediger kilde]Lukkertida bestemmer hvor lenge filmen eller bildesensoren skal eksponeres for lys. På kameraet framstår lukkertida som en serie med faste innstillinger angitt i brøkdeler av ett sekund. En vanlig serie er fra 1 til 2000, dvs. fra 1 s til 1⁄2000 s. Hvert steg i serien dobler verdien av foregående steg, og utgjør altså halve tida og halve lysmenden av det foregående. I tillegg kan lukkertidsvelgeren ha en innstilling «B», som holder lukkeren åpen så lenge utløserknappen holdes nede.
Det finnes også enkle kameraer som arbeider med en uspesifisert, fast lukkertid. Disse har en lukkertid som ligger omkring 1⁄75 s.
Valg av lukkertid
[rediger | rediger kilde]Lukkertid og blenderåpning kan kombineres på mange forskjellige måter avhengig av motiv, lysforhold og hvilken effekt man ønsker å oppnå. Den totale lysmengden som når inn til filmen eller bildesensoren er resultatet av en kombinasjon av blenderåpning og lukkertid, slik at ett trinn mindre blenderåpning utjevnes av ett trinn lengre lukkertid. Dvs. at hvis blenderåpningen reduseres med ett trinn (altså til halvparten (f.eks. fra f/5,6 til f/11)), må lukkertiden dobles (f.eks. fra 1⁄60 s til 1⁄30 s) for at eksponeringen skal bli den samme. Men det billedmessige resultatet kan likevel bli forskjellig. En stor blenderåpning gir liten dybdeskarphet i bildet, dybdeskarpheten øker med minskende blenderåpning; mens lang lukkertid kan gi et uskarpt bilde (særlig ved håndholdt kamera eller raske bevegelser i motivet).
Motiv som er i bevegelse mens lukkeren er åpen, vil bli utflytende på filmen. Det kan i visse tilfeller være en tilsiktet effekt, mens det som regel ikke er ønskelig ved vanlig amatørfotografering. Dessuten vil eventuelle rystelser i kameraet mens lukkeren er åpen, resultere i et uskarpt bilde (bevegelsesuskarphet). Ved håndholdt kamera bør man derfor ikke velge for lang lukkertid. Faren for bevegelsesuskarphet er avhengig av objektivets brennvidde. En tommelfingerregel er at man ikke velger lengre lukkertid (i s-1) enn brennvidden (i mm). (For digitalkameraer må da brennvidden omregnes til samsvarende verdier på et 35 mm-kamera.) Med et 50 mm normalobjektiv bør man dermed ikke velge lengre lukkertid enn 1⁄60 s eller 1⁄30 s, mens man ved telefotografering med et 200 mm objektiv ikke bør gå lengre ned enn 1⁄250 s. Mange mer avanserte kameraer har en automatisk varsling av risiko for bevegelsesuskarphet. Hvis man av en eller annen grunn vil arbeide med lange eksponeringstider, kan kameraet monteres på stativ eller et annet stødig underlag.
Kameraer med automatisk eksponering vil i de fleste tilfeller velge en lukkertid som er rask nok til å hindre bevegelsesuskarphet.
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- (en) Camera shutters – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Shutter speed – galleri av bilder, video eller lyd på Commons