Kalk
Referanseløs: Denne artikkelen inneholder en liste over kilder, litteratur eller eksterne lenker, men enkeltopplysninger lar seg ikke verifisere fordi det mangler konkrete kildehenvisninger i form av fotnotebaserte referanser. Du kan hjelpe til med å sjekke opplysningene mot kildemateriale og legge inn referanser. Opplysninger uten kildehenvisning i form av referanser kan bli fjernet. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/Limestone_quarry.jpg/250px-Limestone_quarry.jpg)
Kalk er en betegnelse for kalsiumkarbonat CaCO3 eller kalsiumoksid CaO. Kalk er en generell term for ulike naturlig forekommende mineraler og materialer som kan lages fra dem, hvor karbonater, oksider og hydroksider av kalsium dominerer.
Disse materialene er brukt i store mengder som byggemateriale og byggestein. Materialene omfatter også kalkprodukter, betong og morter og som kjemisk halvfabrikat.
Industriell utnyttelse
[rediger | rediger kilde]- Se også Kalkbrenning og Sement
Bergartene som disse materialene kommer fra, er oftest kalkstein eller kritt, består vesentlig av kalsiumkarbonat. Bergartene kan skjæres i blokker, pulveriseres eller knuses, og de kan også endres kjemisk til anvendelige stoffer. Innen landbruk kalles det landbrukskalk.
Kalsiumoksid kalles brent kalk fordi det fremstilles ved gløding eller brenning av kalkstein eller annet som inneholder kalsiumkarbonat, CaCO3. Blandet med en viss mengde med leire får vi sement.
Slemmet i vann H2O kalles kalken for lesket kalk.
- CaCO3 = CaO + CO2
- CO2 + H2O = H2CO3
- CaCO3 = CaO + CO2
Sement slemmet i vann kalles mørtel.
Kalk kan virke irriterende på hud og øyne.
Forekomst i naturen
[rediger | rediger kilde]Se paleontologi og biologi
Størstedelen av forekomst i naturen av kalk er plankton med kalkskall som lever i havet; f.eks. foraminiferer. Sågar har muslinger kalkskall. Enkelte steder forekommer så store mengder med denne biogene kalken eller eventuelt kjemisk utfelt fra havvann at det dannes kalklag.
Kalkstein er en bergart som utgjør 10 % av jordskorpa. Kalkholdig berggrunn danner jordsmonn som ofte er gunstig for plantevekst.
Kalkbrudd i Norge
[rediger | rediger kilde]Det finnes kalksteinsbrudd som er eller har vært i drift på mange steder, blant annet disse:
- Brevik
- Eide
- Kjøpsvik
- Slemmestad
- Franzefoss
- Bøverbru
- Furuberget (Hamar)
- Tromsdalen, Verdal
- Velfjord, Brønnøy
- Ballangen
- Glærum
- Grua, Østhagan
Se også sement, Oslofeltet
Sementfabrikker
[rediger | rediger kilde]Se Industri
Bruk av kalk
[rediger | rediger kilde]Kalk blir bl.a. brukt i
- Asfalt
- Betong
- Blokkstein
- Leirstabilisering
- Pukk og grus
- Mørtel og Sparkel
- Kalkmaling
- Landbruk
- Vann og avløp
- Vassdrag
- klatresport som grepforsterker
Eksterne lenker
[rediger | rediger kilde]- AS, Norgesdesign. «Forside - Franzefoss Minerals». www.kalk.no. Besøkt 16. januar 2017.