Fagverk
Referanseløs: Denne artikkelen inneholder en liste over kilder, litteratur eller eksterne lenker, men enkeltopplysninger lar seg ikke verifisere fordi det mangler konkrete kildehenvisninger i form av fotnotebaserte referanser. Du kan hjelpe til med å sjekke opplysningene mot kildemateriale og legge inn referanser. Opplysninger uten kildehenvisning i form av referanser kan bli fjernet. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/Loaded_truss.svg/250px-Loaded_truss.svg.png)
Fagverk er et bæresystem som består av et rammeverk med staver som tar strekk eller trykk.
Typer fagverk
[rediger | rediger kilde]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/eb/Torn_Fackverk.jpg/250px-Torn_Fackverk.jpg)
Typiske fagverk finner vi som broer (ikke minst jernbanebroer), takstoler, tårn, heisekraner, høyspentmaster, oppjekkbare plattformer og jacketer.
I fagverksbroene er som regel rammene bundet sammen med tverrbjelker eller et eget fagverk på toppen.
Deler i et fagverk
[rediger | rediger kilde]Et fagverk til en bro eller tak består av:
- Undergurt – Langsgående nedre del av rammen.
- Overgurt – Langsgående øvre del av rammen.
- Staver som veksler på å ta strekk og trykk.
- Knutepunkter – Der hvor staver og gurter knyttes sammen.
Et fagverk brukt i tårn eller offshoreplattformer består av:
- Legger (engelsk leg) som er vertikale rør og som i hovedsak tar trykklaster.
- Staver (engelsk brace) som veksler på å ta strekk og trykk.
- Knutepunkter (engelsk node) som knyttes sammen staver og legger .
Fagverk, et statisk system
[rediger | rediger kilde]Fagverket består av staver og knutepunkter. Stavene kan enten ta trykk eller strekk. Summen av kreftene i hvert knutepunkt må være lik null, ellers ville ikke dette vært et statisk system (i ro), men et dynamisk system (bevegelig). Et fagverk er basert på trekanter.
Et fagverk består av et bærende rammeverk med skråstaver. På bildet øverst til høyre vil de to ytterste stavene ta trykk, den neste strekk og den tredje trykk. Slik vil stavene veksle annenhver gang på å ta strekk og trykk.
Noen fagverk har såkalte null-staver mellom strekk- og trykkstaver. Det vil si at nesten ingen krefter går igjennom disse. De er satt inn fordi de har en funksjon i transporten eller installeringen av fagverket, eller for å redusere knekklengden eller påvirke egensvingeperiodene.
Historie
[rediger | rediger kilde]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d9/Eiffel1991.jpg/250px-Eiffel1991.jpg)
Fagverk ble allerede benyttet av romerne. Kjente konstruksjoner var keiser Trajanus trebro over Donau og keiser Konstantins over Rhinen.
Den mest kjente fagverkskonstruksjonen kan en si er Eiffeltårnet (1889), med stenger av smijern.