Kolon
- For forlaget Kolon, se Kolon Forlag
- For medisinsk bruk av kolon, se tykktarm
Kolon |
---|
:
|
Skilletegn |
apostrof ( ' ) ( ’ ) |
Mellomrom |
Hardt mellomrom ( ) mange flere ( ) ( ) ( ) ( ) |
Parenteser |
rundparenteser ( ( ) ) klammeparenteser ( [ ] ) |
Kolon er et skrifttegn, hovedsakelig brukt for å innlede et direkte sitat eller utsagn og for å innlede en oppramsing eller presisering. Kolon skrives som :.
- For å si det med Ibsen: «Evig eies kun det tabte.»
- Klærne var i mange farger: rød, grønn, gul og blå.
Ordet «kolon» kommer fra latin colon (flertall cola) og gresk κῶλον, med betydning «lem, medlem».
Bruk i norsk
[rediger | rediger kilde]I vanlige setninger skrives kolon uten blank skilletegn foran, men med ett blankt skilletegn etter tegnet.
Direkte tale og sitat
[rediger | rediger kilde]Kolon brukes i forbindelse med direkte tale og for å innlede et sitat eller et tankeutsagn.
- Han sa: «Jeg har vært hjemme i hele dag.»
- Kari tenkte umiddelbart: «Dette greier jeg aldri!»
Ved slike sitat skal det alltid være stor bokstav etter kolonet, selv om det opprinnelige sitatet ikke har stor bokstav. Liten bokstav brukes imidlertid dersom en siterer enkeltord eller -uttrykk.
- Garborg skrev alltid: «læraranne»
Her kan kolonet sløyfes.
Oppramsing
[rediger | rediger kilde]Kolon kan også brukes foran oppramsinger:
- Alt var svart her ute: fjellet, luften og lien.
- Bøker du bør ha lest: Sult, Pan, Mysterier, Victoria.
Når det som følger etter kolonet ikke er en helsetning (fullstendig setning) skal den innledes med liten bokstav. Navn skrives med stor bokstav på vanlig måte. Det skal brukes komma og ikke kolon når en oppramsing starter med f.eks, dvs eller nemlig:
- Mange land har monarki, f.eks Norge, Sverige og Danmark.
I punktoppstillinger brukes kolon på samme måte som i sammenhengende tekst. En bruker vanligvis en blank linje før første punkt.
- Dette må du ha med deg:
- - telt
- - sovepose
- - matpakke
Forklaring og presisering
[rediger | rediger kilde]Kolon kan brukes mellom to hele vendinger, der den første innvarsler den andre:
- Det var ingen tvil, det var slik hun var: Hun narret april i februar.
- Det var en gammel ide: å bruke mel istedenfor lim.
Stor bokstav brukes dersom en helsetning følger etter kolontegnet. Ved en leddsetning (ufullstendig setning) brukes alltid liten bokstav.
Klokkeslett
[rediger | rediger kilde]Klokkeslett skrives vanligvis på norsk med punktum eller uten skilletegn. Den internasjonale standarden ISO 8601, som Norge har anerkjent, angir imidlertid skrivemåten for et tidspunkt som hh:mm:ss.
- Toget går klokken 17:23.
Divisjonstegn og forholdstall
[rediger | rediger kilde]Kolon brukes for å angi divisjon eller forholdstall. Det skal da være et blankt skilletegn både foran og bak tegnet.
- Han klarte ikke det enkle regnestykket 15 : 3.
- Forholdet mellom mel og vann er 2 : 3.
Referanser
[rediger | rediger kilde]Kolon brukes ofte i referanser mellom forfatternavn og tittel. Det følgende eksempelet bruker Wikipedias Mal:Kilde_artikkel:
- A.Rosén (1996). «Brennenesler jeg har møtt.». Norsk Botanisk Tidsskrift (2).
Bruk i datateknologi
[rediger | rediger kilde]Kolon som spesialtegn brukes på flere måter innenfor datateknologi og internett.
I operativsystemet Windows skrives navnet på en diskpartisjon med kolon, som i C: og D:.
- Ta en sikkerhetskopi til D:.
- Fila ligger lagret på C:\Programfiler\Java
I webadresser og URI brukes kolon for å skille et skjemanavn og en skjemaspesifikk streng. Eksempel på skjemanavn er ftp, http og mailto.
- Skriv inn adressen https://web.archive.org/web/20170603205611/http://wikipedia.no/
Bruk i lydskrift
[rediger | rediger kilde]![The IPA length mark](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8e/IPA_length_mark.png/20px-IPA_length_mark.png)
Det internasjonale fonetiske alfabetet definerer et spesielt kolon-tegn ː laget av to trekanter for å representere en lang vokal eller konsonant i lydskrift. Mange ordbøker bruker imidlertid vanlig kolon.
- lete – leːtə
Se også
[rediger | rediger kilde]Litteratur
[rediger | rediger kilde]- Finn-Erik Vinje (2009). Skriveregler (9 utg.). Oslo: Aschehoug. ISBN 978-82-03-33770-3.