ESWT: Forskjell mellom sideversjoner
mIngen redigeringsforklaring |
Ingen redigeringsforklaring |
||
(22 mellomliggende versjoner av 16 brukere er ikke vist) | |||
Linje 1: | Linje 1: | ||
[[Fil:Gerät zur extrakorporalen Stoßwellentherapie.JPG|miniatyr|Apparat som brukes for trykkbølgebehandling]] |
|||
{{opprydning}} |
|||
[[Fil:Fokussiertes Stosswellen-System.jpg|miniatyr|ESWT-Apparat]] |
|||
ESWT |
'''ESWT''' (Extracorporal Shockwave Therapy) er tradisjonelt en metode/teknologi som anvendes innen medisinen mot steiner i [[urinvei]]ene. Innenfor dette bruksområdet baserer man seg på den såkalt fokusert modus. rESWT (Radial extracorporal shockwave therapy) er en metode basert på samme teknologi, men som er modifisert for behandling av kroniske lidelser i bløtdelene/bevegelsesapparatet. |
||
⚫ | Metoden ble tatt i bruk i Europa i 1990. I Norge ble den innført i 2001. I motsetning til resten av Europa, hvor dette |
||
==Historikk== |
|||
⚫ | Innen fysikalsk medisin og rehabilitering startet det med å anvende ESWT ved behandling av helspore. |
||
⚫ | Metoden ble tatt i bruk i Europa i [[1990]]. I Norge ble den innført i 2001. I motsetning til resten av Europa, hvor dette anses å være en legebehandling, er det her til lands flest [[fysioterapeut]]er i privat praksis som anvender metoden ved sine klinikker. Metoden har fått det dekkende navnet trykkbølgebehandling på norsk. |
||
⚫ | Innen fysikalsk medisin og rehabilitering startet det med å anvende ESWT ved behandling av [[helspore]]. Man skjønte etter hvert at helsporen sjelden er det store problemet, men derimot overbelastning av senen.{{Citation needed}} Det var da man fant ut at man måtte endre modus fra ESWT, en fokusert intervensjon, til en rESWt, en radial intervensjon. Sistnevnte sprer energien inn i vevet i den hensikt å stimulere prosesser.{{Citation needed}} Undersøkelser ved tysk universitet viste at suksessraten ved bruk av denne 3. generasjon apparater, ble radikalt mye bedre.{{Citation needed}} Det er denne metoden som har fått sin utbredelse blant fysikalskmedisinere i privat praksis i Skandinavia. |
||
Vanlige indikasjoner for denne type behandling kan i dag benevnes som kroniske senelidelser. |
|||
⚫ | |||
==Indikasjoner== |
|||
⚫ | Effekt er i dag godt dokumentert ved flere universitet og sykehus i Europa. Den største undersøkelsen er gjort i forbindelse med |
||
⚫ | Vanlige indikasjoner for denne type behandling kan i dag benevnes som kroniske senelidelser. Gjennomgående rapporterer norske klinikker om gode resultater ved bruk av metoden på denne type lidelser.{{Citation needed}} En gjennomgåelse av studier som er publisert de senere år viser en suksessrate på rundt 80 % etter 3 behandlinger,{{Citation needed}} noe som korrelerer godt med det norske klinikker rapporterer.{{Citation needed}} |
||
==Effekt== |
|||
[[en:Extracorporeal shockwave therapy]] |
|||
⚫ | Effekt er i dag godt dokumentert ved flere universitet og sykehus i Europa.{{Citation needed}} Den største undersøkelsen er gjort i forbindelse med [[Food and Drug Administration|FDA]]-godkjennelse for salg til spesialister innen [[ortopedi]]sk medisin i USA.{{Citation needed}} Denne undersøkelsen er en multisenterstudie der man behandlet et stort antall pasienter med [[plantar fasciitis]], som også ble fulgt opp lenge etter avsluttet behandling. Konklusjonen er at metoden er sikker og effektiv.{{Citation needed}} Metoden krever ikke bruk av smertedempende behandling, og er kostnadseffektiv.{{Citation needed}} |
||
Studier har også vist at trykkbølgebehandling ofte gir bedre effekt i kombinasjon med annen behandling som f.eks trening.{{Citation needed}} Alvorlige bivirkninger er svært sjeldent og behandlingen regnes derfor som sikker.{{Citation needed}} Noe smerte og hevelse kan oppstå i det behandlede området i timene etter behandlingen.<ref>{{Kilde avis|tittel=Trykkbølgebehandling - Fysioterapi Sandvika|avis=Fysioterapi Sandvika|url=http://www.fysioterapisandvika.no/trykkbolgebehandling|besøksdato=2018-10-01|språk=nb-NO}}</ref> |
|||
== Referanser == |
|||
<references /> |
|||
{{Autoritetsdata}} |
|||
[[Kategori:Medisinske behandlinger]] |
Siste sideversjon per 8. feb. 2024 kl. 15:39
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6f/Fokussiertes_Stosswellen-System.jpg/250px-Fokussiertes_Stosswellen-System.jpg)
ESWT (Extracorporal Shockwave Therapy) er tradisjonelt en metode/teknologi som anvendes innen medisinen mot steiner i urinveiene. Innenfor dette bruksområdet baserer man seg på den såkalt fokusert modus. rESWT (Radial extracorporal shockwave therapy) er en metode basert på samme teknologi, men som er modifisert for behandling av kroniske lidelser i bløtdelene/bevegelsesapparatet.
Historikk
[rediger | rediger kilde]Metoden ble tatt i bruk i Europa i 1990. I Norge ble den innført i 2001. I motsetning til resten av Europa, hvor dette anses å være en legebehandling, er det her til lands flest fysioterapeuter i privat praksis som anvender metoden ved sine klinikker. Metoden har fått det dekkende navnet trykkbølgebehandling på norsk.
Innen fysikalsk medisin og rehabilitering startet det med å anvende ESWT ved behandling av helspore. Man skjønte etter hvert at helsporen sjelden er det store problemet, men derimot overbelastning av senen.[trenger referanse] Det var da man fant ut at man måtte endre modus fra ESWT, en fokusert intervensjon, til en rESWt, en radial intervensjon. Sistnevnte sprer energien inn i vevet i den hensikt å stimulere prosesser.[trenger referanse] Undersøkelser ved tysk universitet viste at suksessraten ved bruk av denne 3. generasjon apparater, ble radikalt mye bedre.[trenger referanse] Det er denne metoden som har fått sin utbredelse blant fysikalskmedisinere i privat praksis i Skandinavia.
Indikasjoner
[rediger | rediger kilde]Vanlige indikasjoner for denne type behandling kan i dag benevnes som kroniske senelidelser. Gjennomgående rapporterer norske klinikker om gode resultater ved bruk av metoden på denne type lidelser.[trenger referanse] En gjennomgåelse av studier som er publisert de senere år viser en suksessrate på rundt 80 % etter 3 behandlinger,[trenger referanse] noe som korrelerer godt med det norske klinikker rapporterer.[trenger referanse]
Effekt
[rediger | rediger kilde]Effekt er i dag godt dokumentert ved flere universitet og sykehus i Europa.[trenger referanse] Den største undersøkelsen er gjort i forbindelse med FDA-godkjennelse for salg til spesialister innen ortopedisk medisin i USA.[trenger referanse] Denne undersøkelsen er en multisenterstudie der man behandlet et stort antall pasienter med plantar fasciitis, som også ble fulgt opp lenge etter avsluttet behandling. Konklusjonen er at metoden er sikker og effektiv.[trenger referanse] Metoden krever ikke bruk av smertedempende behandling, og er kostnadseffektiv.[trenger referanse]
Studier har også vist at trykkbølgebehandling ofte gir bedre effekt i kombinasjon med annen behandling som f.eks trening.[trenger referanse] Alvorlige bivirkninger er svært sjeldent og behandlingen regnes derfor som sikker.[trenger referanse] Noe smerte og hevelse kan oppstå i det behandlede området i timene etter behandlingen.[1]
Referanser
[rediger | rediger kilde]- ^ «Trykkbølgebehandling - Fysioterapi Sandvika». Fysioterapi Sandvika. Besøkt 1. oktober 2018.