Xinjiang: Forskjell mellom sideversjoner
Slettet innhold Innhold lagt til
Ingen redigeringsforklaring |
m Språk og lenkepuss. |
||
Linje 11:
| befolkningsår = 2010<ref>[http://citypopulation.de/China-UA.html?admid=378 China: Provinces and Major Cities] ''Citypopulation.de''</ref>
| tidssone = [[UTC+8]]
| etnisitet = [[Uighurer|Uigurer]] (45,84 %)<br>[[Hankinesere|Han]] (40,48 %)<br>[[Kasakher]] (6,5 %)<br>[[Huikinesere|Hui]] (4,51 %)<br>Andre (2,67 %)
| språk = [[Uigurisk]], [[mandarin (språk)|mandarin]], [[kasakhisk]], [[kirgisisk]], oiratisk, [[mongolsk]]
| posisjonskart =
Linje 19:
}}
:''[[Xinjiang (Yuncheng)|Xinjiang]] er også navnet på et fylke i provinsen [[Shanxi]] i Kina.''
'''Xinjiang''' ([[kinesisk]]: 新疆; [[pinyin]]: ''Xīnjiāng''; [[uigurisk]]: شىنجاڭ; uigur-latin: ''Shinjang'') er en autonom region i det nordvestlige [[
Den kinesiske enkelttegnsforkortelsen er 新 for ''Xin''.
Linje 36:
Regionen er den største i Kina og dekker en sjettedel av landet.{{tr}} I Xinjiang ligger laveste punkt (innsjøen [[Aydingkol]]) 155 meter under havet og høyeste punkt (toppen av fjellet [[K2]] på grensa til Kashmir) 8611 meter over havet. I regionen ligger også det punkt i verden som har lengst avstand til havet. Det ligger i [[Dzoosotoyn Elisen-ørkenen]], 2648 km i luftlinje fra nærmeste strand. Nærmeste by er Ürümqi.
Ettersom regionen geologisk er ung, den ligger der India-plata møter den eurasiske, er området rikt på
== Befolkning ==
Denne autonome regionen er tynt befolket, knapt 14 innbyggere pr. kvadratkilometer.{{tr}}
En stor del av befolkningen består av tyrkiske folkegrupper og er [[Islam|muslimsk]]. Den muslimske [[folkegruppe]]n [[uighurer|uigurer]] utgjør alene ca. 45 % av befolkningen i provinsen, mens ca. 40 % er [[han-kinesere]].{{tr}}
47 forskjellige etniske grupper er bosatt i Xinjiang.{{tr}}
== Historie ==
:''For en oversikt over provinsens etniske og politiske historie, se også: [[Uighurer|Uigurer]].''
=== Oldtiden ===
[[Fil:Museum für Indische Kunst Dahlem Berlin Mai 2006 064.jpg|thumb|Uigurske prinsesser, veggfreske fra [[Bezeklik]], hule 9, ca. 8-9. e.Kr., nå i [[Museum für Asiatische Kunst]]
I det første årtusen f.Kr. ble området befolket av både nomadiske og bofaste folkegrupper. Stammene var dels av [[mongolsk]]e, dels av [[tyrkisk]]e språkgrupper. Det var også [[indoeuropeisk]]e folk som for eksempel [[Tokharere|tokharene]] og dessuten sino-tibetanske folkegrupper som kom inn mot [[Tarimbekkenet]] fra sørøst.
I det 2-3. århundre f.Kr. kom området under [[xiongnu]]enes (hunernes) herredømme, skjønt også det kinesiske da [[Qin-dynastiet]] forsøkte å få et fotfeste der. Det viktigste av dagens Xinjiang ble i
I år
Etter
=== Middelalderen ===
Etter at [[Uighur-khaganatet|uigurenes storrike]] ble tilintetgjort av [[kirgisere|kirgiserne]], flyttet på
En gang etter
Etter at de gamle stater gikk under, ble det de vestmongolste [[oiratene]] (dsjungarene) som kunne opprette et [[khanat]] her.
Linje 67:
=== Nytiden ===
I
Etter å ha slått ned det islamske emiratet som under [[Jakub Bek]] (1864–77) hadde vunnet en forbigående uavhengighet i Tarimbekkenet, forente Qing-dynastiet Dzungaria og Tarimbekkenet til provinsen Xinjiang.
I
Frem til [[Xinhairevolusjonen|Xinhai-revolusjonen]] i
=== Moderne tid ===
Med støtte fra Kinas nye president, [[Yuan Shikai]], gjorde guvernør [[Yang Zengxin]] Xinjiang til et militærdiktatur. Han ble myrdet i
Den 5. januar 1945 ble hans regjering styrtet. De revolusjonære proklamerte den [[Kommunismen|kommunistiske]] [[Republikken Øst-Turkestan]], som hadde et territorium på ca. 10 % av dagens Xinjiang.{{tr}} Ingen stat anerkjente den nye republikken. Ett år etter kom nasjonalister og revolusjonære demokratiske krefter sammen og dannet en overveiende sosialistisk koalisjonsregjering.{{tr}}
I
Det skjedde en oppblussing av
== Administrative enheter ==
Xinjiang er delt inn i 18 enheter på prefekturnivå (2 [[By på prefekturnivå|byprefekturer]],
{| class="wikitable" style="font-size:90%;" align=center
|