Kompasspunkt
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8e/Compass_Card.png/220px-Compass_Card.png)
Kompasspunkt er punkt på eit kompass, særleg på kompassroser, som merkar delingane mellom dei fire himmelretningane: nord, sør, aust og vest. Kompasset kan vere delt i 4 himmelpunkt, eller i 8 punkt for å få med interkardinalretningane mot nordaust, søraust, sørvest og nordvest. Meteorologar plar å dele kompasset i enno fleire punkt for å danne eit vindkompass med 16 punkt.[1] I den europeiske tradisjonen finn ein òg skipskompasset med 32 punkt.[2] I det gamle Kina hadde dei 24 kompasspunkt.
Sjømenn plar ofte å namngje dei 32 punkta på kompasset med klokka som ein hugseleik. Namna på mellompunkta er samansett av initialane på dei fire himmelretningane og interkardinalretningane. Dei er veldig nyttige når ein skal vise til ein retning, kurs eller azimut, utan å måtte hente eller rekne seg fram til grader. I dei fleste bruksområder har dei små punkta blitt erstatta med grader målt med klokka frå nord.
Namn på kompasspunkta
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f8/Compass_Rose_English_North.svg/237px-Compass_Rose_English_North.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/Compass_thumbnail.jpg/237px-Compass_thumbnail.jpg)
Namna på ei kompassrose med 32 punkt følgjer desse reglane:
- Himmelretningane eller kardinalretningane er Nord (N), Aust (E), Sør (S) og Vest (W), og står 90° på kompassrosa.
- Interkardinalretningane[3] er Nordaust (NE), Søraust (SE), Sørvest (SW) og Nordvest (NW), og desse blir danna ved å halvere vinklane på himmelretningane. Namnet er beint fram ein kombinasjon av dei retningane kompasspeikaren ligg imellom.
- Dei åtte hovudvindretningane eller hovudvindane er samlinga av himmelretningane og interkardinalretningane, altså N, NE, E, SE, S, SW, W og NW.[4] Kvar av hovudvindretningane ligg 45° frå grannen. Dei dannar dei vanlege kompassrosene med åtte vindretningar.
- Dei åtte halvvindane er dei retningane ein får ved å halvere vinklane mellom hovudvindane.[5][4] Halvvindane er Nord-nordaust (NNE), Aust-nordaust (WNW), Aust-søraust (ESE), Sør-søraust (SSE), Sør-sørvest (SSW), Vest-sørvest (WSW), Vest-nordvest (WNW) og Nord-nordaust (NNW). Merk at namnet blir laga ved å kombinere namna på hovudvindane til kvar side, der hovudvinden kjem fyrst, og interkardinalretninga sist. Dei åtte hovudvindane og dei åtte halvvindane dannar saman ei kompassrose med 16 vindretningar, der kvart kompasspunkt står i 22 1⁄2° vinkel frå den neste.
- Dei seksten kvartvindane er dei retningane ein får ved å halvere vinklane mellom punkta på ei kompassrose med seksten vindretningar.[4] Dei seksten kvartvindane er Nord for aust (NbE), Nordaust for nord (NEbN), Nordaust for aust (NEbE), Aust for nord (EbN) i den fyrste kvadranten; Aust for sør (EbS), Søraust for aust (SEbE), Søraust for sør (SEbS), Sør for aust (SbE) i den andre kvadranten; Sør for vest (SbW), Sørvest for sør (SWbS), Sørvest for vest (SWbW), Vest for sør (WbS) i den tredje kvadranten; Vest for nord (WbN), Nordvest for vest (NWbW), Nordvest for nord (NWbN) og Nord for vest (NbW) i den fjerde kvadranten.[6][7]
Dei åtte hovudvindane, åtte halvvindane og seksten kvartvindane dannar saman ei kompassrose med 32 vindretningar, der kvart kompasspunkt står i 11 1⁄4° vinkel til den neste.
Namnet på ein kvartvind er oftast «X for Y», der X er hovudvindretninga og Y er himmelretninga. Det kan vere nyttig å tenke på «X for Y» som ein snarveg for uttrykket «ein kvartvind frå X mot Y, der ein «kvart» er 11 1⁄4°, X er den næraste hovudvindretninga, og Y er den neste og meir fjerne himmelretninga. Difor vil «Nordaust for aust» tyde «ein kvart frå Nordaust mot aust», og «Søraust for sør» vil tyde «ein kvart frå Sørvest mot sør». Namnet på Alfred Hitchcock sin film frå 1959, North by Northwest («Nord for Nordvest»), er faktisk ikkje eit retningspunkt på eit kompass med 32 vindretningar, men ein referanse til flyselskapet Northwest Airlines.
Tradisjonelle namn
Den tradisjonelle kompassrosa med åtte vindretningar (og den med 16 og 32 vindretningar) blei oppfunnen av sjøfolk som reiste langs Middelhavet i mellomalderen. Sjøfolka sine tradisjonelle vindnamn blei uttrykt på italiensk — eller, meir presist, det italieniserte lingua franca som var vanleg blant sjøfolk på 12- og 1300-talet, som i hovudsak var samansett av genovesisk (ligurisk) blanda med venetianske, sicilianske, provençalske, katalanske, greske og arabiske uttrykk frå Middelhavslanda.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/32-point_compass_%28traditional_winds%29.svg/400px-32-point_compass_%28traditional_winds%29.svg.png)
Denne italieniserte målføringa blei brukt til å peike ut namna på hovudvindane på kompassrosa, som fanst i kompassa og portolankarta til sjøfolk på 13- og 1400-talet. Dei «tradisjonelle» namna på dei åtte hovudvindane var:
- (N) - Tramonta
- (NE) - Greco (eller Bora ifølgje somme venetianske kjelder)
- (E) - Levante (stundom Oriente)
- (SE) - Scirocco (eller Exaloc på katalansk)
- (S) - Ostro (eller Mezzogiorno på ventiansk)
- (SW) - Libeccio (og Garbino eller Eissalot på provençalsk)
- (W) - Ponente (eller Zephyrus på gresk)
- (NW) - Maestro (eller Mistral på provençalsk)
Lokale stavevariantar er langt meir talrike enn dei som er framlagd. Nokre andre er Tramutana, Gregale, Grecho, Sirocco, Xaloc, Leberg, Libezo, Leveche, Mezzodi, Migjorn, Magistro, Mestre, osb. Tradisjonelle kompassroser hadde ofte innskrivne initialane T, G, L, S, O, L, P og M på hovudpunkta. Portolankarta brukte fargekodar på kompassvindane: svart for dei åtte hovudvindane, grøn for dei åtte halvvindane og raud for dei seksten kvartvindane.
I det engelske kompasset blei alle vindnamna bygd frå dei fire himmelretningane (N, E, S og W). I det tradisjonelle kompasset må ein lære seg åtte grunnleggjande namn — eitt for kvar av hovudvindane. Sjølv om det er fleire namn som må hugsast, så er gevinsten den at namngjevingsreglane for kompass med 32 vindretningar blir enklare å lære. Halvvindane er berre ein kombinasjon av dei to hovudvindane den kryssar, med det korteste namnet fyrst. Til dømes vil NNE verte «Greco-Tramontana», ENE verte «Greco-Levante», SSE verte «Ostro-Scirocco», osb. Kvartvindane blei uttrykt med det italienske uttrykket «Quarto di X verso Y», som tyda «ein kvart frå X mot Y», uttale [ˈkwarto di X ˈvɛrso Y].[8][9][10] Den næraste hovudvinden kjem alltid fyrst, og den andre meir fjerne vinden kjem etterpå. Dømesvis vil «Nordaust for aust» verte «Quarto di Tramontana verso Greco», og «Nordaust for nord» vil verte «Quarto di Greco verso Tramontana».
32 kardinalpunkt
# | Kompasspunkt | Forkorting | Tradisjonelt vindpunkt | Minimum | Medium azimut |
Maksimum |
---|---|---|---|---|---|---|
1 | Nord | N | Tramontana | 354.38° | 0.00° | 5.62° |
2 | Nord for aust | NbE | Quarto di Tramontana verso Greco | 5.63° | 11.25° | 16.87° |
3 | Nord-nordaust | NNE | Greco-Tramontana | 16.88° | 22.50° | 28.12° |
4 | Nordaust for nord | NEbN | Quarto di Greco verso Tramontana | 28.13° | 33.75° | 39.37° |
5 | Nordaust | NE | Greco | 39.38° | 45.00° | 50.62° |
6 | Nordaust for aust | NEbE | Quarto di Greco verso Levante | 50.63° | 56.25° | 61.87° |
7 | Aust-nordaust | ENE | Greco-Levante | 61.88° | 67.50° | 73.12° |
8 | Aust for nord | EbN | Quarto di Levante verso Greco | 73.13° | 78.75° | 84.37° |
9 | Aust | E | Levante | 84.38° | 90.00° | 95.62° |
10 | Aust for sør | EbS | Quarto di Levante verso Scirocco | 95.63° | 101.25° | 106.87° |
11 | Aust-søraust | ESE | Levante-Scirocco | 106.88° | 112.50° | 118.12° |
12 | Søraust for aust | SEbE | Quarto di Scirocco verso Levante | 118.13° | 123.75° | 129.37° |
13 | Søraust | SE | Scirocco | 129.38° | 135.00° | 140.62° |
14 | Søraust for sør | SEbS | Quarto di Scirocco verso Ostro | 140.63° | 146.25° | 151.87° |
15 | Sør-søraust | SSE | Ostro-Scirocco | 151.88° | 157.50° | 163.12° |
16 | Sør for aust | SbE | Quarto di Ostro verso Scirocco | 163.13° | 168.75° | 174.37° |
17 | Sør | S | Ostro | 174.38° | 180.00° | 185.62° |
18 | Sør for vest | SbW | Quarto di Ostro verso Libeccio | 185.63° | 191.25° | 196.87° |
19 | Sør-sørvest | SSW | Ostro-Libeccio | 196.88° | 202.50° | 208.12° |
20 | Sørvest for sør | SWbS | Quarto di Libeccio verso Ostro | 208.13° | 213.75° | 219.37° |
21 | Sørvest | SW | Libeccio | 219.38° | 225.00° | 230.62° |
22 | Sørvest for vest | SWbW | Quarto di Libeccio verso Ponente | 230.63° | 236.25° | 241.87° |
23 | Vest-sørvest | WSW | Ponente-Libeccio | 241.88° | 247.50° | 253.12° |
24 | Vest for sør | WbS | Quarto di Ponente verso Libeccio | 253.13° | 258.75° | 264.37° |
25 | Vest | W | Ponente | 264.38° | 270.00° | 275.62° |
26 | Vest for nord | WbN | Quarto di Ponente verso Maestro | 275.63° | 281.25° | 286.87° |
27 | Vest-nordvest | WNW | Maestro-Ponente | 286.88° | 292.50° | 298.12° |
28 | Nordvest for vest | NWbW | Quarto di Maestro verso Ponente | 298.13° | 303.75° | 309.37° |
29 | Nordvest | NW | Maestro | 309.38° | 315.00° | 320.62° |
30 | Nordvest for nord | NWbN | Quarto di Maestro verso Tramontana | 320.63° | 326.25° | 331.87° |
31 | Nord-nordvest | NNW | Maestro-Tramontana | 331.88° | 337.50° | 343.12° |
32 | Nord for vest | NbW | Quarto di Tramontana verso Maestro | 343.13° | 348.75° | 354.37° |
Halv- og kvartstrek
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Bowditch1916p15CompassRose.png/220px-Bowditch1916p15CompassRose.png)
Innan midten av 1700-talet hadde 32-punktsystemet blitt vidareutvikla for å inkludere halv- og kvartstrekar (òg kalla halv- og kvartpunkt) slik at ein fekk 128 retningar.[11] Desse brøkpunkta blir namngjevne gjennom tilføying, dømesvis ved å bruke 1⁄4aust, 1⁄2aust eller 3⁄4aust for å namngje eit av dei 32 punkta. Kvar av dei 96 brøkpunkta kan namngjevast på to måtar, avhengig av kven av dei to heilstrekane som blir brukt, til dømes er N3⁄4E det same som NbE1⁄4N. Kvar av formene er enkle å forstå, men ulike konvensjonar for korrekt bruk utvikla seg uavhengig i ulike land og organisasjonar.
Tabellen under visar korleis kvar av dei 128 retningane blir namngjevne. Dei fyrste to kolonnene visar talet på punkt og grader med klokka frå nord. Den tredje visar ekvivalenten som peilar mot den næraste graden frå nord eller sør mot aust eller vest. Kolonnene med «CW» og «CCW» visar høvesvis retningane med og mot klokka. Dei siste tre kolonnene visar tre vanlege namnekonvensjonar: «For» kan aldri brukast utan å bruke «for» med brøkpunkt; «USN», systemet som blir brukt av Marinen til Dei sameinte statane;[12] og «RN», som blir brukt i Den kongelege marinen i Storbritannia.[13]
Kompassroser hadde nesten aldri brøkpunkt, men viste heller små og umerka markørar som vegleiing for styrmenna.
128 kvartstrekar | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Punkt | Grader | Peiling | CW | CCW | «For» | USN | RN |
0 | 0° 0' 0" | N | N | N | N | N | N |
1⁄4 | 2° 48' 45" | N 3° E | N1⁄4E | NbE3⁄4N | N1⁄4E | N1⁄4E | N1⁄4E |
1⁄2 | 5° 37' 30" | N 6° E | N1⁄2E | NbE1⁄2N | N1⁄2E | N1⁄2E | N1⁄2Ebrøk |
3⁄4 | 8° 26' 15" | N 8° E | N3⁄4E | NbE1⁄4N | N3⁄4E | N3⁄4E | N3⁄4E |
1 | 11° 15' 0" | N 11° E | NbE | NbE | NbE | NbE | NbE |
11⁄4 | 14° 3' 45" | N 14° E | NbE1⁄4E | NNE3⁄4N | NNE3⁄4N | NbE1⁄4E | NbE1⁄4E |
11⁄2 | 16° 52' 30" | N 17° E | NbE1⁄2E | NNE1⁄2N | NNE1⁄2N | NbE1⁄2E | NbE1⁄2E |
13⁄4 | 19° 41' 15" | N 20° E | NbE3⁄4E | NNE1⁄4N | NNE1⁄4N | NbE3⁄4E | NbE3⁄4E |
2 | 22° 30' 0" | N 23° E | NNE | NNE | NNE | NNE | NNE |
21⁄4 | 25° 18' 45" | N 25° E | NNE1⁄4E | NEbN3⁄4N | NNE1⁄4E | NNE1⁄4E | NNE1⁄4E |
21⁄2 | 28° 7' 30" | N 28° E | NNE1⁄2E | NEbN1⁄2N | NNE1⁄2E | NNE1⁄2E | NNE1⁄2E |
23⁄4 | 30° 56' 15" | N 31° E | NNE3⁄4E | NEbN1⁄4N | NNE3⁄4E | NNE3⁄4E | NNE3⁄4E |
3 | 33° 45' 0" | N 34° E | NEbN | NEbN | NEbN | NEbN | NEbN |
31⁄4 | 36° 33' 45" | N 37° E | NEbN1⁄4E | NE3⁄4N | NE3⁄4N | NE3⁄4N | NE3⁄4N |
31⁄2 | 39° 22' 30" | N 39° E | NEbN1⁄2E | NE1⁄2N | NE1⁄2N | NE1⁄2N | NE1⁄2N |
33⁄4 | 42° 11' 15" | N 42° E | NEbN3⁄4E | NE1⁄4N | NE1⁄4N | NE1⁄4N | NE1⁄4N |
4 | 45° 0' 0" | N 45° E | NE | NE | NE | NE | NE |
41⁄4 | 47° 48' 45" | N 48° E | NE1⁄4E | NEbE3⁄4N | NE1⁄4E | NE1⁄4E | NE1⁄4E |
41⁄2 | 50° 37' 30" | N 51° E | NE1⁄2E | NEbE1⁄2N | NE1⁄2E | NE1⁄2E | NE1⁄2E |
43⁄4 | 53° 26' 15" | N 53° E | NE3⁄4E | NEbE1⁄4N | NE3⁄4E | NE3⁄4E | NE3⁄4E |
5 | 56° 15' 0" | N 56° E | NEbE | NEbE | NEbE | NEbE | NEbE |
51⁄4 | 59° 3' 45" | N 59° E | NEbE1⁄4E | ENE3⁄4N | ENE3⁄4N | NEbE1⁄4E | NEbE1⁄4E |
51⁄2 | 61° 52' 30" | N 62° E | NEbE1⁄2E | ENE1⁄2N | ENE1⁄2N | NEbE1⁄2E | NEbE1⁄2E |
53⁄4 | 64° 41' 15" | N 65° E | NEbE3⁄4E | ENE1⁄4N | ENE1⁄4N | NEbE3⁄4E | NEbE3⁄4E |
6 | 67° 30' 0" | N 68° E | ENE | ENE | ENE | ENE | ENE |
61⁄4 | 70° 18' 45" | N 70° E | ENE1⁄4E | EbN3⁄4N | ENE1⁄4E | ENE1⁄4E | EbN3⁄4N |
61⁄2 | 73° 7' 30" | N 73° E | ENE1⁄2E | EbN1⁄2N | ENE1⁄2E | ENE1⁄2E | EbN1⁄2N |
63⁄4 | 75° 56' 15" | N 76° E | ENE3⁄4E | EbN1⁄4N | ENE3⁄4E | ENE3⁄4E | EbN1⁄4N |
7 | 78° 45' 0" | N 79° E | EbN | EbN | EbN | EbN | EbN |
71⁄4 | 81° 33' 45" | N 82° E | EbN1⁄4E | E3⁄4N | E3⁄4N | E3⁄4N | E3⁄4N |
71⁄2 | 84° 22' 30" | N 84° E | EbN1⁄2E | E1⁄2N | E1⁄2N | E1⁄2N | E1⁄2N |
73⁄4 | 87° 11' 15" | N 87° E | EbN3⁄4E | E1⁄4N | E1⁄4N | E1⁄4N | E1⁄4N |
8 | 90° 0' 0" | E | E | E | E | E | E |
81⁄4 | 92° 48' 45" | S 87° E | E1⁄4S | EbS3⁄4E | E1⁄4S | E1⁄4S | E1⁄4S |
81⁄2 | 95° 37' 30" | S 84° E | E1⁄2S | EbS1⁄2E | E1⁄2S | E1⁄2S | E1⁄2S |
83⁄4 | 98° 26' 15" | S 82° E | E3⁄4S | EbS1⁄4E | E3⁄4S | E3⁄4S | E3⁄4S |
9 | 101° 15' 0" | S 79° E | EbS | EbS | EbS | EbS | EbS |
91⁄4 | 104° 3' 45" | S 76° E | EbS1⁄4S | ESE3⁄4E | ESE3⁄4E | ESE3⁄4E | EbS1⁄4S |
91⁄2 | 106° 52' 30" | S 73° E | EbS1⁄2S | ESE1⁄2E | ESE1⁄2E | ESE1⁄2E | EbS1⁄2S |
93⁄4 | 109° 41' 15" | S 70° E | EbS3⁄4S | ESE1⁄4E | ESE1⁄4E | ESE1⁄4E | EbS3⁄4S |
10 | 112° 30' 0" | S 68° E | ESE | ESE | ESE | ESE | ESE |
101⁄4 | 115° 18' 45" | S 65° E | ESE1⁄4S | SEbE3⁄4E | ESE1⁄4S | SEbE3⁄4E | SEbE3⁄4E |
101⁄2 | 118° 7' 30" | S 62° E | ESE1⁄2S | SEbE1⁄2E | ESE1⁄2S | SEbE1⁄2E | SEbE1⁄2E |
103⁄4 | 120° 56' 15" | S 59° E | ESE3⁄4S | SEbE1⁄4E | ESE3⁄4S | SEbE1⁄4E | SEbE1⁄4E |
11 | 123° 45' 0" | S 56° E | SEbE | SEbE | SEbE | SEbE | SEbE |
111⁄4 | 126° 33' 45" | S 53° E | SEbE1⁄4S | SE3⁄4E | SE3⁄4E | SE3⁄4E | SE3⁄4E |
111⁄2 | 129° 22' 30" | S 51° E | SEbE1⁄2S | SE1⁄2E | SE1⁄2E | SE1⁄2E | SE1⁄2E |
113⁄4 | 132° 11' 15" | S 48° E | SEbE3⁄4S | SE1⁄4E | SE1⁄4E | SE1⁄4E | SE1⁄4E |
12 | 135° 0' 0" | S 45° E | SE | SE | SE | SE | SE |
121⁄4 | 137° 48' 45" | S 42° E | SE1⁄4S | SEbS3⁄4E | SE1⁄4S | SE1⁄4S | SE1⁄4S |
121⁄2 | 140° 37' 30" | S 39° E | SE1⁄2S | SEbS1⁄2E | SE1⁄2S | SE1⁄2S | SE1⁄2S |
123⁄4 | 143° 26' 15" | S 37° E | SE3⁄4S | SEbS1⁄4E | SE3⁄4S | SE3⁄4S | SE3⁄4S |
13 | 146° 15' 0" | S 34° E | SEbS | SEbS | SEbS | SEbS | SEbS |
131⁄4 | 149° 3' 45" | S 31° E | SEbS1⁄4S | SSE3⁄4E | SSE3⁄4E | SSE3⁄4E | SSE3⁄4E |
131⁄2 | 151° 52' 30" | S 28° E | SEbS1⁄2S | SSE1⁄2E | SSE1⁄2E | SSE1⁄2E | SSE1⁄2E |
133⁄4 | 154° 41' 15" | S 25° E | SEbS3⁄4S | SSE1⁄4E | SSE1⁄4E | SSE1⁄4E | SSE1⁄4E |
14 | 157° 30' 0" | S 23° E | SSE | SSE | SSE | SSE | SSE |
141⁄4 | 160° 18' 45" | S 20° E | SSE1⁄4S | SbE3⁄4E | SSE1⁄4S | SbE3⁄4E | SbE3⁄4E |
141⁄2 | 163° 7' 30" | S 17° E | SSE1⁄2S | SbE1⁄2E | SSE1⁄2S | SbE1⁄2E | SbE1⁄2E |
143⁄4 | 165° 56' 15" | S 14° E | SSE3⁄4S | SbE1⁄4E | SSE3⁄4S | SbE1⁄4E | SbE1⁄4E |
15 | 168° 45' 0" | S 11° E | SbE | SbE | SbE | SbE | SbE |
151⁄4 | 171° 33' 45" | S 8° E | SbE1⁄4S | S3⁄4E | S3⁄4E | S3⁄4E | S3⁄4E |
151⁄2 | 174° 22' 30" | S 6° E | SbE1⁄2S | S1⁄2E | S1⁄2E | S1⁄2E | S1⁄2E |
153⁄4 | 177° 11' 15" | S 3° E | SbE3⁄4S | S1⁄4E | S1⁄4E | S1⁄4E | S1⁄4E |
16 | 180° 0' 0" | S | S | S | S | S | S |
161⁄4 | 182° 48' 45" | S 3° W | S1⁄4W | SbW3⁄4S | S1⁄4W | S1⁄4W | S1⁄4W |
161⁄2 | 185° 37' 30" | S 6° W | S1⁄2W | SbW1⁄2S | S1⁄2W | S1⁄2W | S1⁄2W |
163⁄4 | 188° 26' 15" | S 8° W | S3⁄4W | SbW1⁄4S | S3⁄4W | S3⁄4W | S3⁄4W |
17 | 191° 15' 0" | S 11° W | SbW | SbW | SbW | SbW | SbW |
171⁄4 | 194° 3' 45" | S 14° W | SbW1⁄4W | SSW3⁄4S | SSW3⁄4S | SbW1⁄4W | SbW1⁄4W |
171⁄2 | 196° 52' 30" | S 17° W | SbW1⁄2W | SSW1⁄2S | SSW1⁄2S | SbW1⁄2W | SbW1⁄2W |
173⁄4 | 199° 41' 15" | S 20° W | SbW3⁄4W | SSW1⁄4S | SSW1⁄4S | SbW3⁄4W | SbW3⁄4W |
18 | 202° 30' 0" | S 23° W | SSW | SSW | SSW | SSW | SSW |
181⁄4 | 205° 18' 45" | S 25° W | SSW1⁄4W | SWbS3⁄4S | SSW1⁄4W | SSW1⁄4W | SSW1⁄4W |
181⁄2 | 208° 7' 30" | S 28° W | SSW1⁄2W | SWbS1⁄2S | SSW1⁄2W | SSW1⁄2W | SSW1⁄2W |
183⁄4 | 210° 56' 15" | S 31° W | SSW3⁄4W | SWbS1⁄4S | SSW3⁄4W | SSW3⁄4W | SSW3⁄4W |
19 | 213° 45' 0" | S 34° W | SWbS | SWbS | SWbS | SWbS | SWbS |
191⁄4 | 216° 33' 45" | S 37° W | SWbS1⁄4W | SW3⁄4S | SW3⁄4S | SW3⁄4S | SW3⁄4S |
191⁄2 | 219° 22' 30" | S 39° W | SWbS1⁄2W | SW1⁄2S | SW1⁄2S | SW1⁄2S | SW1⁄2S |
193⁄4 | 222° 11' 15" | S 42° W | SWbS3⁄4W | SW1⁄4S | SW1⁄4S | SW1⁄4S | SW1⁄4S |
20 | 225° 0' 0" | S 45° W | SW | SW | SW | SW | SW |
201⁄4 | 227° 48' 45" | S 48° W | SW1⁄4W | SWbW3⁄4S | SW1⁄4W | SW1⁄4W | SW1⁄4W |
201⁄2 | 230° 37' 30" | S 51° W | SW1⁄2W | SWbW1⁄2S | SW1⁄2W | SW1⁄2W | SW1⁄2W |
203⁄4 | 233° 26' 15" | S 53° W | SW3⁄4W | SWbW1⁄4S | SW3⁄4W | SW3⁄4W | SW3⁄4W |
21 | 236° 15' 0" | S 56° W | SWbW | SWbW | SWbW | SWbW | SWbW |
211⁄4 | 239° 3' 45" | S 59° W | SWbW1⁄4W | WSW3⁄4S | WSW3⁄4S | SWbW1⁄4W | SWbW1⁄4W |
211⁄2 | 241° 52' 30" | S 62° W | SWbW1⁄2W | WSW1⁄2S | WSW1⁄2S | SWbW1⁄2W | SWbW1⁄2W |
213⁄4 | 244° 41' 15" | S 65° W | SWbW3⁄4W | WSW1⁄4S | WSW1⁄4S | SWbW3⁄4W | SWbW3⁄4W |
22 | 247° 30' 0" | S 68° W | WSW | WSW | WSW | WSW | WSW |
221⁄4 | 250° 18' 45" | S 70° W | WSW1⁄4W | WbS3⁄4S | WSW1⁄4W | WSW1⁄4W | WbS3⁄4S |
221⁄2 | 253° 7' 30" | S 73° W | WSW1⁄2W | WbS1⁄2S | WSW1⁄2W | WSW1⁄2W | WbS1⁄2S |
223⁄4 | 255° 56' 15" | S 76° W | WSW3⁄4W | WbS1⁄4S | WSW3⁄4W | WSW3⁄4W | WbS1⁄4S |
23 | 258° 45' 0" | S 79° W | WbS | WbS | WbS | WbS | WbS |
231⁄4 | 261° 33' 45" | S 82° W | WbS1⁄4W | W3⁄4S | W3⁄4S | W3⁄4S | W3⁄4S |
231⁄2 | 264° 22' 30" | S 84° W | WbS1⁄2W | W1⁄2S | W1⁄2S | W1⁄2S | W1⁄2S |
233⁄4 | 267° 11' 15" | S 87° W | WbS3⁄4W | W1⁄4S | W1⁄4S | W1⁄4S | W1⁄4S |
24 | 270° 0' 0" | W | W | W | W | W | W |
241⁄4 | 272° 48' 45" | N 87° W | W1⁄4N | WbN3⁄4W | W1⁄4N | W1⁄4N | W1⁄4N |
241⁄2 | 275° 37' 30" | N 84° W | W1⁄2N | WbN1⁄2W | W1⁄2N | W1⁄2N | W1⁄2N |
243⁄4 | 278° 26' 15" | N 82° W | W3⁄4N | WbN1⁄4W | W3⁄4N | W3⁄4N | W3⁄4N |
25 | 281° 15' 0" | N 79° W | WbN | WbN | WbN | WbN | WbN |
251⁄4 | 284° 3' 45" | N 76° W | WbN1⁄4N | WNW3⁄4W | WNW3⁄4W | WNW3⁄4W | WbN1⁄4N |
251⁄2 | 286° 52' 30" | N 73° W | WbN1⁄2N | WNW1⁄2W | WNW1⁄2W | WNW1⁄2W | WbN1⁄2N |
253⁄4 | 289° 41' 15" | N 70° W | WbN3⁄4N | WNW1⁄4W | WNW1⁄4W | WNW1⁄4W | WbN3⁄4N |
26 | 292° 30' 0" | N 68° W | WNW | WNW | WNW | WNW | WNW |
261⁄4 | 295° 18' 45" | N 65° W | WNW1⁄4N | NWbW3⁄4W | WNW1⁄4N | NWbW3⁄4W | NWbW3⁄4W |
261⁄2 | 298° 7' 30" | N 62° W | WNW1⁄2N | NWbW1⁄2W | WNW1⁄2N | NWbW1⁄2W | NWbW1⁄2W |
263⁄4 | 300° 56' 15" | N 59° W | WNW3⁄4N | NWbW1⁄4W | WNW3⁄4N | NWbW1⁄4W | NWbW1⁄4W |
27 | 303° 45' 0" | N 56° W | NWbW | NWbW | NWbW | NWbW | NWbW |
271⁄4 | 306° 33' 45" | N 53° W | NWbW1⁄4N | NW3⁄4W | NW3⁄4W | NW3⁄4W | NW3⁄4W |
271⁄2 | 309° 22' 30" | N 51° W | NWbW1⁄2N | NW1⁄2W | NW1⁄2W | NW1⁄2W | NW1⁄2W |
273⁄4 | 312° 11' 15" | N 48° W | NWbW3⁄4N | NW1⁄4W | NW1⁄4W | NW1⁄4W | NW1⁄4W |
28 | 315° 0' 0" | N 45° W | NW | NW | NW | NW | NW |
281⁄4 | 317° 48' 45" | N 42° W | NW1⁄4N | NWbN3⁄4W | NW1⁄4N | NW1⁄4N | NW1⁄4N |
281⁄2 | 320° 37' 30" | N 39° W | NW1⁄2N | NWbN1⁄2W | NW1⁄2N | NW1⁄2N | NW1⁄2N |
283⁄4 | 323° 26' 15" | N 37° W | NW3⁄4N | NWbN1⁄4W | NW3⁄4N | NW3⁄4N | NW3⁄4N |
29 | 326° 15' 0" | N 34° W | NWbN | NWbN | NWbN | NWbN | NWbN |
291⁄4 | 329° 3' 45" | N 31° W | NWbN1⁄4N | NNW3⁄4W | NNW3⁄4W | NNW3⁄4W | NNW3⁄4W |
291⁄2 | 331° 52' 30" | N 28° W | NWbN1⁄2N | NNW1⁄2W | NNW1⁄2W | NNW1⁄2W | NNW1⁄2W |
293⁄4 | 334° 41' 15" | N 25° W | NWbN3⁄4N | NNW1⁄4W | NNW1⁄4W | NNW1⁄4W | NNW1⁄4W |
30 | 337° 30' 0" | N 23° W | NNW | NNW | NNW | NNW | NNW |
301⁄4 | 340° 18' 45" | N 20° W | NNW1⁄4N | NbW3⁄4W | NNW1⁄4N | NbW3⁄4W | NbW3⁄4W |
301⁄2 | 343° 7' 30" | N 17° W | NNW1⁄2N | NbW1⁄2W | NNW1⁄2N | NbW1⁄2W | NbW1⁄2W |
303⁄4 | 345° 56' 15" | N 14° W | NNW3⁄4N | NbW1⁄4W | NNW3⁄4N | NbW1⁄4W | NbW1⁄4W |
31 | 348° 45' 0" | N 11° W | NbW | NbW | NbW | NbW | NbW |
311⁄4 | 351° 33' 45" | N 8° W | NbW1⁄4N | N3⁄4W | N3⁄4W | N3⁄4W | N3⁄4W |
311⁄2 | 354° 22' 30" | N 6° W | NbW1⁄2N | N1⁄2W | N1⁄2W | N1⁄2W | N1⁄2W |
313⁄4 | 357° 11' 15" | N 3° W | NbW3⁄4N | N1⁄4W | N1⁄4W | N1⁄4W | N1⁄4W |
32 | 360° 0' 0" | N | N | N | N | N | N |
Sjå òg
Kjelder
- Denne artikkelen bygger på «Points of the compass» frå Wikipedia på engelsk, den 23. januar 2015.
- ↑ David Boardman: Graphicacy and Geography Teaching (1983) - Page 41 «In particular they should learn that wind direction is always stated as the direction from which, and not to which, the wind is blowing. Once children have grasped these eight points they can learn the full sixteen points of the compass.»
- ↑ Pamphlets on British shipping. 1785-1861 1785- Page 50 «A deviation table having been formed by any of the processes now so generally understood, either on the thirty-two points of the compass, the sixteen intermediate, or the eight principal points»
- ↑ Tidens leksikon. Oslo: Tiden. 1975. s. 235 (219). ISBN 8210009230.
- ↑ 4,0 4,1 4,2 Atle Skarsten (200). Kompassrosen i Hengsøyna (PDF). Stavanger Museums Årbok, Årg. 110. Stavanger. s. 5 (65).
- ↑ Lunden, Siri Sverdrup (1920-2003) (1995). The Vardø merchants' reduced Russian: A. Hansen's Norwegian-Russian vocabulary (1862). Oslo: Solum. s. 54 (52). ISBN 8256010096 (ib.) Check
|isbn=
value: invalid character (hjelp). - ↑ Compass rose at geography.about.com
- ↑ Washington Education
- ↑ «Wordreference.com's entry for quarto».
- ↑ «Wordreference.com's entry for di».
- ↑ «Wordreference.com's entry for verso».
- ↑ E. Chambers Cyclopaedia: or, an Universal Dictionary of Arts and Science, 5th Ed, 1743, pp.206-7, «Points of the Compass, or Horizon, &c, in Geography and Navigation, are the points of division when the whole circle, quite around, is divided into 32 equal parts. These points are therefore at the distance of the 32d part of the circult, or 11°15', from each other; hence 5°371⁄2' is the distance of the half points and 2°483⁄4' is the distance of the quarter points.»
- ↑ Nathaniel Bowditch, American Practical Navigator: An Epitome of Navigation and Nautical Astronomy, 1916, p. 16, «It is the custom in the United States Navy to box from North and South toward East and West, excepting that divisions adjacent to a cardinal or inter-cardinal point are always referred to that point;»
- ↑ Henry Raper, The Practice of Navigation and Nautical Astronomy, 10th Ed., 1870, p. 65, «A half-point, which is the middle division between two points, is called after that one of its adjacent points which is either a cardinal point, or is nearest to a cardinal point [...] In naming the half and quarter points it is advisable in some cases to sacrific system to simplicity. Thus, for example, seamen commonly say NNE1⁄2E instead of NE by N1⁄2N»
Bakgrunnsstoff
- Kart og himmelretningene (PDF), minskole.no
- Slik bruker du kart og kompass, Kartverket (statkart.no)