Generalfeltmarskalk: Skilnad mellom versjonar
s robot la til: fr:Generalfeldmarschall |
Inkje endringssamandrag |
||
(6 mellomliggjande versjonar av 5 brukarar er ikkje viste) | |||
Line 1: | Line 1: | ||
[[Fil:Marschallsstab.jpg|thumb|100px|Marskalk­stav for general­felt­marskalk von Richthofen]] |
[[Fil:Marschallsstab.jpg|thumb|100px|Marskalk­stav for general­felt­marskalk von Richthofen]] |
||
'''Generalfeltmarskalk''' (tysk ''Generalfeldmarschall'', forkorta GFM) var den høgaste militære grada i den [[Tyskland|tyske]], [[Preussen|preussiske]], [[Sachsen|sachsiske]] og [[Austerrike-Ungarn|austerriksk-ungarske]] hæren. Den blei berre tildelt aktive offiserar i krig. I motsetnad til andre offiserar, var generalfeltmarskalkar politisk utnemnde. Grada hadde fleire |
'''Generalfeltmarskalk''' (tysk ''Generalfeldmarschall'', forkorta GFM) var den høgaste militære grada i den [[Tyskland|tyske]], [[Preussen|preussiske]], [[Sachsen|sachsiske]] og [[Austerrike-Ungarn|austerriksk-ungarske]] hæren. Den blei berre tildelt aktive offiserar i krig. I motsetnad til andre offiserar, var generalfeltmarskalkar politisk utnemnde. Grada hadde fleire privilegium, mellom anna permanent eskorte. I 1870 blei [[prins]] [[Fredrik Karl av Preussen|Friedrich Karl]] og [[kronprins]] [[Friedrich Wilhelm]] dei første preussiske prinsane som blei utnemnde til generalfeltmarskalkar. I 1854 hadde grada [[Generaloberst]] blitt innført for å bli tildelt prins Wilhelm i fredstid; dette var ei grad med dei same privilegia, men formelt lågare rangert. |
||
Den |
Den tilsvarande grada i [[marine]]n var [[storadmiral]]. Desse gradene er ikkje blitt brukt sidan [[den andre verdskrigen]], og dei høgaste gradene i den tyske hæren og marinen i dag er [[general]] og [[admiral]]. |
||
Grada som generalfeltmarskalk eksisterte i [[kurfyrste|kurfyrstedømet]] og [[konge |
Grada som generalfeltmarskalk eksisterte i [[kurfyrste|kurfyrstedømet]] og [[konge]]riket [[Sachsen]] uavhengig av [[Preussen]] til dette blei ein del av det republikanske [[Tyskland]] i 1918. |
||
== Nokre kjende generalfeltmarskalker == |
== Nokre kjende generalfeltmarskalker == |
||
Line 13: | Line 13: | ||
=== Tyskland (1870-1918) === |
=== Tyskland (1870-1918) === |
||
# |
# 28. oktober 1870 - [[Friedrich III. (Deutsches Reich)|Friedrich Wilhelm von Preußen]] (1831-1888), hærførar i den tysk-franske krigen, tysk keisar og konge av Prøyssen i 1888 |
||
# |
# 16. juni 1871 - [[Helmuth Graf von Moltke]] (1800-1891), «Den store tause», sjef for hærens overkommando |
||
# |
# 1. januar 1911 - [[Alfred von Schlieffen|Alfred Graf von Schlieffen]] (1833-1913), Sjef for hærens generalstab, hjernen bak [[Schlieffen-planen]] |
||
# |
# 2. november 1914 - [[Paul von Hindenburg]] (1847-1934), sjef for hærens generalstab, seinare president i [[Weimarrepublikken]] |
||
# |
# 27. januar 1915 - [[Karl von Bülow]] (1846-1921) |
||
# |
# 22. juni 1915 - [[August von Mackensen]] (1849-1945), populær tysk hærførar |
||
=== Tyskland (1936-1945) === |
=== Tyskland (1936-1945) === |
||
⚫ | |||
# [[20. april]] [[1936]] - [[Werner von Blomberg]] ([[1878]]-[[1946]]), forsvarsminister 1933-1935, krigsminister: 1935-1938 |
|||
# [[4. februar]] [[1938]] [[Hermann Göring]] ([[1893]]-[[1945]], sjølvmord) (L), øvstkommanderande for Luftwaffe |
|||
⚫ | |||
# [[19. juli]] [[1940]] - [[Wilhelm Keitel]] ([[1882]]-[[1946]], avretta), sjef for Wehrmachts overkommando |
|||
#[[ |
# [[19. juli]] [[1940]] - [[Günther von Kluge]] ([[1882]]-[[1944]], sjølvmord), høgare offiser i hæren (Heeresgruppenführer) |
||
#[[ |
# [[19. juli]] [[1940]] - [[Erwin von Witzleben]] ([[1881]]-[[1944]], avretta), arméførar |
||
#[[19. juli]] [[1940]] - [[ |
# [[19. juli]] [[1940]] - [[Erhard Milch]] ([[1892]]-[[1972]]) (L), generalinspektør for Luftwaffe |
||
#[[19. juli]] [[1940]] - [[ |
# [[19. juli]] [[1940]] - [[Gerd von Rundstedt]] ([[1875]]-[[1953]]), høgare offiser i hæren (Heeresgruppenführer) og øvstkommanderande i vest |
||
#[[ |
# [[22. juni]] [[1942]] - [[Erwin Rommel]] "Ørkenreven" ([[1891]]-[[1944]], tvungen til sjølvmord), øvstkommanderande for det tyske Afrikakorpset (seinare Hærgruppe Afrika) og Hærgruppe B i Nord-Frankrike |
||
#[[ |
# [[31. januar]] [[1943]] - [[Friedrich Paulus]] ([[1890]]-[[1957]]), øvstkommanderande for den 6. armé, kapitulerte i Stalingrad |
||
#[[ |
# [[1. februar]] [[1943]] - [[Ewald von Kleist]] ([[1881]]-[[1954]]), kommandant for panzergruppe Kleist, seinare Hærgruppe A, måtte avgå i 1944 på grunn av usemje |
||
⚫ | |||
#[[22. juni]] [[1942]] - [[Erwin Rommel]] "Ørkenreven" ([[1891]]-[[1944]], tvungen til sjølvmord), øvstkommanderande for det tyske Afrikakorpset (seinare Hærgruppe Afrika) og Hærgruppe B i Nord-Frankrike |
|||
#[[ |
# [[1. mars]] [[1944]] - [[Walter Model]] ([[1891]]-[[1945]], sjølvmord), høgare offiser i hæren (Heeresgruppenführer) |
||
⚫ | |||
#[[1. februar]] [[1943]] - [[Ewald von Kleist]] ([[1881]]-[[1954]]), kommandant for panzergruppe Kleist, senere Hærgruppe A, måtte avgå i 1944 på grunn av usemje |
|||
⚫ | |||
#[[1. mars]] [[1944]] - [[Walter Model]] ([[1891]]-[[1945]], sjølvmord), høgare offiser i hæren (Heeresgruppenführer) |
|||
⚫ | |||
''sjå også:'' |
''sjå også:'' |
||
Line 49: | Line 47: | ||
[[Kategori:Austerrike-Ungarn]] |
[[Kategori:Austerrike-Ungarn]] |
||
<!--interwiki (no, sv, da first; then other languages alphabetically by name)--> |
|||
[[no:Generalfeltmarskalk]] |
|||
[[pl:Lista feldmarszałków niemieckich (III Rzesza)]] |
|||
[[sv:Generalfältmarskalk]] |
|||
[[be:Генерал-фельдмаршал]] |
|||
[[bs:Generalfeldmaršal]] |
|||
[[ca:Mariscal de Camp (Alemanya)]] |
|||
[[de:Generalfeldmarschall]] |
|||
[[en:Generalfeldmarschall]] |
|||
[[es:Generalfeldmarschall]] |
|||
[[fr:Generalfeldmarschall]] |
|||
[[it:Feldmaresciallo]] |
|||
[[he:גנרל-פלדמרשל]] |
|||
[[ka:გენერალ-ფელდმარშალი]] |
|||
[[ja:元帥 (ドイツ)]] |
|||
[[nds:Generalfeldmarschall]] |
|||
[[pt:Generalfeldmarschall]] |
|||
[[ru:Генерал-фельдмаршал]] |
|||
[[sr:Генерал-фелдмаршал]] |
|||
[[uk:Генерал-фельдмаршал]] |
Siste versjonen frå 19. november 2013 kl. 01:21
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/79/Marschallsstab.jpg/100px-Marschallsstab.jpg)
Generalfeltmarskalk (tysk Generalfeldmarschall, forkorta GFM) var den høgaste militære grada i den tyske, preussiske, sachsiske og austerriksk-ungarske hæren. Den blei berre tildelt aktive offiserar i krig. I motsetnad til andre offiserar, var generalfeltmarskalkar politisk utnemnde. Grada hadde fleire privilegium, mellom anna permanent eskorte. I 1870 blei prins Friedrich Karl og kronprins Friedrich Wilhelm dei første preussiske prinsane som blei utnemnde til generalfeltmarskalkar. I 1854 hadde grada Generaloberst blitt innført for å bli tildelt prins Wilhelm i fredstid; dette var ei grad med dei same privilegia, men formelt lågare rangert.
Den tilsvarande grada i marinen var storadmiral. Desse gradene er ikkje blitt brukt sidan den andre verdskrigen, og dei høgaste gradene i den tyske hæren og marinen i dag er general og admiral.
Grada som generalfeltmarskalk eksisterte i kurfyrstedømet og kongeriket Sachsen uavhengig av Preussen til dette blei ein del av det republikanske Tyskland i 1918.
Nokre kjende generalfeltmarskalker
[endre | endre wikiteksten]Kurfyrstelege Brandenburg og Preussen
[endre | endre wikiteksten]- 1670 - Georg Reichsfreiherr von Derfflinger (1606-1695), slo tilbake svenskane ved Fehrbellin
- 19. oktober 1813 - Gebhard Leberecht Fürst Blücher von Wahlstatt "Fremste marskalk" (1742-1819), øvstkommanderande for dei prøyssiske arméane i Slaget ved Waterloo
Tyskland (1870-1918)
[endre | endre wikiteksten]- 28. oktober 1870 - Friedrich Wilhelm von Preußen (1831-1888), hærførar i den tysk-franske krigen, tysk keisar og konge av Prøyssen i 1888
- 16. juni 1871 - Helmuth Graf von Moltke (1800-1891), «Den store tause», sjef for hærens overkommando
- 1. januar 1911 - Alfred Graf von Schlieffen (1833-1913), Sjef for hærens generalstab, hjernen bak Schlieffen-planen
- 2. november 1914 - Paul von Hindenburg (1847-1934), sjef for hærens generalstab, seinare president i Weimarrepublikken
- 27. januar 1915 - Karl von Bülow (1846-1921)
- 22. juni 1915 - August von Mackensen (1849-1945), populær tysk hærførar
Tyskland (1936-1945)
[endre | endre wikiteksten]- (L) = høyrer til Luftwaffe -
- 20. april 1936 - Werner von Blomberg (1878-1946), forsvarsminister 1933-1935, krigsminister: 1935-1938
- 4. februar 1938 Hermann Göring (1893-1945, sjølvmord) (L), øvstkommanderande for Luftwaffe
- 19. juli 1940 - Wilhelm Keitel (1882-1946, avretta), sjef for Wehrmachts overkommando
- 19. juli 1940 - Günther von Kluge (1882-1944, sjølvmord), høgare offiser i hæren (Heeresgruppenführer)
- 19. juli 1940 - Erwin von Witzleben (1881-1944, avretta), arméførar
- 19. juli 1940 - Erhard Milch (1892-1972) (L), generalinspektør for Luftwaffe
- 19. juli 1940 - Gerd von Rundstedt (1875-1953), høgare offiser i hæren (Heeresgruppenführer) og øvstkommanderande i vest
- 22. juni 1942 - Erwin Rommel "Ørkenreven" (1891-1944, tvungen til sjølvmord), øvstkommanderande for det tyske Afrikakorpset (seinare Hærgruppe Afrika) og Hærgruppe B i Nord-Frankrike
- 31. januar 1943 - Friedrich Paulus (1890-1957), øvstkommanderande for den 6. armé, kapitulerte i Stalingrad
- 1. februar 1943 - Ewald von Kleist (1881-1954), kommandant for panzergruppe Kleist, seinare Hærgruppe A, måtte avgå i 1944 på grunn av usemje
- 16. februar 1943 - Wolfram Freiherr von Richthofen (L), høgare offiser i Luftwaffe (Luftflottenführer)
- 1. mars 1944 - Walter Model (1891-1945, sjølvmord), høgare offiser i hæren (Heeresgruppenführer)
- 25. april 1945 - Robert Ritter von Greim (L), høgare offiser i Luftwaffe (Luftflottenführer) og mot slutten av krigen Göring sin etterfølgjar som øvstkommanderande for Luftwaffe
sjå også: