Žaiginio šv. Antano Paduviečio bažnyčia
![]() |
Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į patikimus šaltinius. Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |
55°29′29″š. pl. 23°19′58″r. ilg. / 55.4915°š. pl. 23.3328°r. ilg.
![]() | |
---|---|
Vyskupija | Kauno |
Dekanatas | Raseinių |
Savivaldybė | Raseinių rajonas |
Gyvenvietė | Žaiginys |
Statybinė medžiaga | medis |
Pastatyta (įrengta) | 1917 m. |
Kitos reikšmės – Šv. Antano Paduviečio bažnyčia.
Žaiginio šv. Antano Paduviečio bažnyčia – bažnyčia, stovinti Žaiginio miestelyje, Sandravos (Luknės dešiniojo intako) kairiajame krante. Savo forma primena gyvenamąjį namą.
Istorija
redaguotiŽaiginyje 1664 m. minima naujai statyta medinė bažnyčia, turinti du altorius. Nagurskiai 1762 m. į Žaiginį pakvietė pranciškonus, vienuolynui dovanojo 90 valakų žemės, Legečių, Nagių kaimus. Pranciškonai 1764 m. pasistatė vienuolyną, 1770 m. – bažnyčią, 1790 m. – koplyčią Legečiuose. Iki 1820 m. pastatytas naujas medinis vienuolynas. Žaiginio pranciškonams 1820 m. priklausė Legečių palivarkas, Belazariškių, Čerkosų, Kelmynų, Mažuolių, Pluskių kaimai. XIX a. pirmojoje pusėje veikė parapinė mokykla. Rusijos valdžia 1832 m. vienuolyną uždarė. Netrukus jis sudegė. Ant jo pamatų Žaiginio dvaro savininkas pastatė kleboniją. Valdžia patenkino vyskupo prašymą ir bažnyčios neuždarė. 1836 m. pavyko įkurdinti kunigą.
1915 m. gegužės 4 d. bažnyčia sudegė. Žaiginio dvare buvo įrengta koplyčia. Kunigo Leono Skabeikos rūpesčiu 1916–1917 m. pastatyta nauja medinė bažnyčia, atstatyta klebonija ir ūkiniai pastatai. 1931 m. pastatyti parapijos namai. Po Antrojo pasaulinio karo valdžia klebonijoje įrengė vaikų darželį.
Architektūra
redaguotiSavo forma bažnyčia primena didelį gyvenamąjį namą, bebokštė, su trisiene apside. Vidus 3 navų, atskirtų lieknomis kolonomis, įrengti 3 altoriai. Šventoriaus tvora akmenų mūro, su stulpiniais vartais. Šventoriuje stovi medinė varpinė.