Tab
Tab | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Somogy | ||
Kistérség | Tabi | ||
Jogállás | város | ||
Irányítószám | 8660 | ||
Körzethívószám | 84 | ||
Testvértelepülései | Lista | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 4131 fő (2023. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 188,67 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 25,86 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Tab weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tab témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Tab város Somogy megyében, a Tabi kistérségben.
Fekvése
Tab a külső-somogyi dombvidék központi települése. Huszonnégy község tartozik vonzáskörzetéhez.
A Balatontól délre, Siófoktól 25 km-re terül el. A térképen a 46.40 szélességi és a 18.50 hosszúsági fokon található.
A város fekvése észak-délnyugati irányú, hajdani szalagtelepülés, párhuzamosan épült a Kis-Koppány patakkal. Lakóinak száma: 5088 fő.
Története
Tab neve személynévből keletkezett magyar névadással. A német Theobald személynévből alakult rövidüléses változatokkal. A település első említését egy 1211-ben kelt oklevélből ismerjük villa Thob elnevezéssel. A helységet 1320-ban a Szent Péter apostol tiszteletére emelt templom birtokai sorában említik. E terület benépesülésére utal, hogy a templomépítés már korábbi évekre vonatkozó betelepülést feltételez, hisz a földrajzilag szomszédos települések létéről már a 11-12. században említést tesznek az oklevelek.
Az Árpád-ház kihalását követő trónviszályok során a mindenkori hatalmi erőviszonyokat követve a vidék gyakran cserélt gazdát. Thobot 1385-86-ban az Ugali család birtokai között találni. A nevet a Tab határában lévő Ugajpuszta jelzi, amely a középkorban falu volt. 1428-35: Rozgonyi István bakonyi főispán és neje, Szentgyörgyi Cecília, 1438-ban a Batthyányak és a velük vérrokon Fajszyak nyertek Tab határában adományt. A török megszállás előtt még Ewleweldi László és Tharródy Demeter is voltak itt birtokosok.
Az ország három részre szakadását követően e vidék is török uralom alá került. Az első támadások már 1542-ben elérték a települést, de csak 1551-53 között foglalta el véglegesen a budai pasa, és a koppányi nahie (járás) birtokába helyezte. Az itt élők egy része a török elleni harcokban elesett, más része elmenekült, a maradottak a mocsarak, erdők lakói lettek. A török kincstári adólajtstrom szerint Tab 1573-74-ben 12 adózó házból állott. Rendszeressé váltak a magyar-török végvári csatározások. A harcokban Nádasdy Ferenc és Zrínyi György a pápai várőrséggel rajtaütött a koppányi agán, és a törököket rövid időre kiűzték a vidékről.
A helységről 1660-ig nincs írott forrás, ettől az időtől a szigligeti vár tartozékai között sorolják fel. Nem sokkal Buda felszabadítását követően, 1689-ben magyar kézre került Tab is. Tabon és a szomszédos falvakban (Csaba, Ugaj) a Fajszky család leszármazottai, a Nyitrából visszatért Mérey és Lengyel családok örökösei és a vérségileg hozzájuk tartozó Nyitrayak, Gussitsok, felsőbüki Nagyok, Révayak települtek le.
Az 1715. évi összeírásból ismert, hogy Tab 1712-től települt újra magyarokkal, németekkel és tótokkal. A bevándorlás és a telepítések során a lakosság száma folyamatosan emelkedett. Tabon nagyobb számú zsidóság megtelepülésére utal, hogy 1762-ben itt épült meg Somogy megye egyik legrangosabb zsidó imaháza. Tabot az országos kereskedelmi útvonalak ugyan nem érintették, de a helyi hatóságok értékelve a zsidó polgárok kezdeményező és kereskedő szellemét támogatták megtelepedésüket. A század második felében (1762) befejeződött a katolikus templom rekonstrukciója. Kupoláját és falait a Németalföldön tanult Dorfmeister által festett freskók díszítik. Szépségét napjaink látogatói is csodálják. A templom barokk stílusban épült. A fő- és mellékoltár, a szószék és a padok copf stílusúak.
A helység 1847 elején mint mezőváros országos és hetivásárok tartására lett jogosult. A mezőváros gazdasági fejlettségére és földrajzi központi szerepére hivatkozva következetes erőfeszítéseket tett azért, hogy a vármegye által javasolt Karád helyett Tab legyen a járási székhely. A települést 1871-ben a járási székhelyek közé sorolták. A századforduló ipari, kereskedelmi fejlődése, valamint a közigazgatási növekvő igénye tette lehetővé Zuckermandel Jakabnak, hogy nyomdát alapítson. Pallós Ignác – aki az 1906. október 23-án megnyitott Mocsolád-Tab-Siófok HÉV fő építője is volt – 1908-ban a vasútállomás szomszédságában modern gőztégla- és cserépgyárat hozott létre, amely Tab és környékének szabad munkaerőjét tavasztól őszig foglalkoztatta. Termékeiből osztrák és kelet-európai exportra is jutott. Vesztergál Lajos Tab és Vidéke címmel 1909-ben lapot indított. 1913 februárjában az Otthon Kávéházban megkezdte vetítéseit a mozi. Megalakult a hitelszövetkezet. Egy évvel később, 1914-ben létrejött a tabi sportegyesület.
Az I. és a II. világháború súlyos emberveszteséget okozott. Az I. világháborúba Tabról 754 munkaképes férfit vonultattak be katonának. Ennek is következménye lett, hogy sok kisgazdaság fizetésképtelenné vált, tönkrement. A gazdasági világválság idején került Tabra a Szociális Misszió Társulat. Apácák vezetésével a hit- és erkölcsoktatás mellett (ősztől tavaszig) az ifjúság és a felnőtt lakosság részére kézimunka, háztartásvezetési, betegápolási tanfolyamokat szerveztek. A Társulat helyébe 1928-ban a Népművelő Testvérek Társasága lépett, akik az óvoda és a népház építésére szereztek támogatást. Népapostol címmel 1930-ban folyóirat indult, amely 1933-ig jelent meg. A két világháború között (bár kulturális intézménye nem volt a településnek) jelentős volt a közművelődési élet. Az elemi oktatás, amely felekezeti volt, három intézményben folyt, a katolikus, az evangélikus és a zsidó iskolában.
A második világháború első tabi következménye volt 670 zsidó lakos tevékenységének korlátozása. Lengyelország leigázását követően nagyszámú lengyel menekült érkezett Tabra, akiket a lakosság szívesen fogadott, sokakat bújtatott. 1944 májusában gettót létesítettek a térség zsidó lakosságának. Az 57. szovjet gárda lövészhadtest 1944. december 2-án érte el a települést.
Az 1950-es évek elején, a tanácsok létrejöttével a tabi járás területe is megváltozott. Siófok járási székhelyként Somogy megyéhez került, Tab pedig Tolna megyéből és a megszűnt igali járásból kapott falvakat, ezzel egészítve ki járása területét.
Testvérvárosai
Nevezetességei
- Tabon található Nagy Ferenc fafaragó galériája.
-
Nagy Ferenc Galéria
-
Nagy Ferenc faragása
- Híres a tabi római katolikus templom falfreskójáról, amit Franz Xaver Bucher festett. Szintén ebben a templomban található a magyar szent korona élethű mása, melyet Erényi Alajos művész készített, kinek egy festménye a Vatikánban is megtalálható. Valamint Monsignore Takács Lajos apátplébános által készített szobrok díszítik a templom kertet. 2007. június 10-én (a tabi búcsú napján, az ez évi Úrnapján) nyitották meg újra a befalazott kriptát.
- Welsersheim-kastély (Ma szociális otthon működik benne)
-
Welsersheim-kastély
-
Welsersheim-kastély
- Szent István-szobor[2]
- Itt született Takáts Gyula költő.
- Itt született Dr. Kőhalmi István sebész.
Iskolák
- Általános Iskola és Egységes Pedagógiai Szakszolgálat
- Római Katolikus Általános Iskola
- Rudnay Gyula Középiskola, Szakiskola és Kollégium
- Zeneiskola
Külső hivatkozások
Források, jegyzetek
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ István, a szobor: másfél száz változat - HVG