„Shushica (folyó)” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
{{Albánia szovjet katonai térképei}} |
1 forrás archiválása és 0 megjelölése halott linkként.) #IABot (v2.0.9.5 |
||
26. sor: | 26. sor: | ||
== Források == |
== Források == |
||
*{{hely|Gilkes 2013}}{{Gilkes – Albania, an archaeological guide}} |
*{{hely|Gilkes 2013}}{{Gilkes – Albania, an archaeological guide}} |
||
*{{hely|Pasha 2006}}{{CitLib|aut=Myslim Pasha|tit=Gjeografia ushtarake|loc=Tiranë|red=Instituti Gjeografik Ushtarak i Shqipërisë|ann=2006|url=http://www.myslim-pasha.com/botime/GJEOG%20USHT%20VELLIMI%20I%20DYTE.doc}} |
*{{hely|Pasha 2006}}{{CitLib|aut=Myslim Pasha|tit=Gjeografia ushtarake|loc=Tiranë|red=Instituti Gjeografik Ushtarak i Shqipërisë|ann=2006|url=http://www.myslim-pasha.com/botime/GJEOG%20USHT%20VELLIMI%20I%20DYTE.doc|accd=2019-06-28|archívurl=https://web.archive.org/web/20180614094935/http://www.myslim-pasha.com/botime/GJEOG%20USHT%20VELLIMI%20I%20DYTE.doc|archívdátum=2018-06-14}} |
||
*{{hely|Pearson 2005}}{{Pearson – Albania in occupation and war}} |
*{{hely|Pearson 2005}}{{Pearson – Albania in occupation and war}} |
||
*{{hely|Sheme & Mara 2017}}{{CitLib|aut=Selman Sheme|aut2=Valbona Mara|tit=Gjeografia 11|loc=Tiranë|red=Albas|ann=2017|isbn=9789928028631}} |
*{{hely|Sheme & Mara 2017}}{{CitLib|aut=Selman Sheme|aut2=Valbona Mara|tit=Gjeografia 11|loc=Tiranë|red=Albas|ann=2017|isbn=9789928028631}} |
A lap jelenlegi, 2023. június 28., 20:38-kori változata
Shushica | |
![]() | |
A Shushica Drashovicánál | |
Országok | Albánia |
Földrajzi adatok | |
Hossz | kb. 75 km |
Forrás | Thatë-hegy (Griba-hegység) |
![]() | |
Torkolat | Vjosa |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Shushica témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Shushica vagy Vlora-folyó (albán Lumi i Vlorës) kb. 75 kilométer hosszú, 10-15 méteres mederszélességű folyó Albánia délnyugati részén, az Adriai-tengerbe tartó Vjosa bal oldali mellékvize. A folyó partján fekvő jelentősebb települések a folyás irányában: Kuç , Kallarat , Vranisht , Brataj , Lepenica , Gjorm , Kota , Drashovica és Peshkëpia . Kotáig a Shushica völgyében fut a Vlora városát Kurvelesh vidékével összekötő SH76-os jelű főút. Innen déli irányban egy többnyire jó minőségű, de jelöletlen másodrendű út kíséri a folyását. A Shushicán átvezető jelentősebb hidak Drashovicánál, Gjormnál és Vranishtnál találhatóak.[1]
A folyó forrásvidéke a Griba-hegységben , Kuç településtől keletre, az 1567 méter magas Thatë-hegy (Maja e Thatë) délnyugati lejtőin található, kb. 1300 méteres tengerszint feletti magasságban. A forrástól Kuç faluig húzódó rövid szakaszát Zhur-Kuçit néven ismerik. Innen nyugat–északnyugati irányban folyik tovább, majd Vranishtnál völgye északnyugati irányba fordul. Felső szakaszán keletről a Griba-hegység, nyugatról pedig az Akrokerauni-hegyvidékhez tartozó Çika-hegység és Lungara-hegység kíséri az útját. Kotánál völgye északi irányba fordul, ezt követően a Lungara-hegység keleti oldalában továbbfolyó Shushicát keletről a változatos felszínű Selenicai-dombság kíséri. Itt a folyó felső szakaszának szűk – Gjormnál például 600 méteres – völgytalpa fokozatosan kiszélesedik, mígnem kiér a Vjosa széles völgyébe, és Armen közelében beletorkollik az Adriai-tengerbe tartó folyóba.[2] Legnagyobb mellékvize a szintén a Griba-hegységben eredő Smokthina, amely Bratajnál torkollik a Shushicába. További jobb oldali mellékfolyói a Fshikur, a Brusja és a Vllahina. Bal oldali, az Akrokerauni-hegyvidékről érkező mellékvizei jobbára ideiglenes vízfolyások (Bogonica, Tërbaç, Gumenica stb.).[3]
A Shushica völgye az ókorban relatíve sűrűn benépesült terület, az illírek közé tartozó amantok szállásterülete volt. Olyan jelentős hellenizálódott települések álltak ezen a vidéken, mint Olümpé és Amantia.[4] A római korban Apollónia és Onchesmos közötti út egy része a Shushica völgyében vezetett, ennek védelmét volt hivatott biztosítani a Vranishtnál épített erőd.[5] Völgye természetes felvonulási útvonalként adódott a stratégiai jelentőségű Vlora városának megtámadásához, a második világháború éveiben több, a partizánok és a megszállók közötti ütközetre került sor például Gjormnál és Drashovicánál.[6]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Pasha 2006 :34–35.; Soviet military 1:50,000 scale topographic maps. Москва: Военно-топографическое управление Генерального щаба. 1977–1983.
- ↑ Pasha 2006 :33–35.; Sheme & Mara 2017 :113., 167.; Soviet military 1:50,000 scale topographic maps. Москва: Военно-топографическое управление Генерального щаба. 1977–1983.
- ↑ Pasha 2006 :35.; Soviet military 1:50,000 scale topographic maps. Москва: Военно-топографическое управление Генерального щаба. 1977–1983.
- ↑ Gilkes 2013 :25.; Sheme & Mara 2017 :168.
- ↑ Wilkes 2006 :174.
- ↑ Pearson 2005 :94., 98.
Források
[szerkesztés]- ↑ Gilkes 2013: Oliver Gilkes: Albania: An archaeological guide. London; New York: I. B. Tauris. 2013. ISBN 9781780760698
- ↑ Pasha 2006: Myslim Pasha: Gjeografia ushtarake. Tiranë: Instituti Gjeografik Ushtarak i Shqipërisë. 2006. arch Hozzáférés: 2019. június 28.
- ↑ Pearson 2005: Owen Pearson: Albania in occupation and war: From fascism to communism. London; New York: Centre for Albanian Studies. 2005. = Albania In the Twentieth Century, 2. ISBN 1845110145
- ↑ Sheme & Mara 2017: Selman Sheme – Valbona Mara: Gjeografia 11. Tiranë: Albas. 2017. ISBN 9789928028631
- ↑ Wilkes 2006: John J. Wilkes: The significance of road-stations for the archaeology of Albania in the Roman era. In New directions in Albanian archaeology: Studies presented to Muzafer Korkuti. Ed. by Lorenc Bejko and Richard Hodges. Tirana: International Centre for Albanian Archaeology. 2006. 169–176. o. = International Centre for Albanian Archaeology Monograph Series, 1. ISBN 9994392301