„Montenegró földrajza” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
3 forrás archiválása és 0 megjelölése halott linkként.) #IABot (v2.0.9.2 |
Helyesírás-javítás, helyesírási javítás, helyesírás javítása. |
||
28. sor: | 28. sor: | ||
A ország hegyvidéke a [[Dinári-hegység]] déli ágát jelenti. Az átlagosan több mint 2000 méteres montenegrói hegyek (Bjelasica-, Biogradi-, Prokletje-hegység, Durmitor) legmagasabb pontja a montenegrói-albán határ közelében, a [[Prokletije|Prokletijében]] található 2534 méter magas [[Zla Kolata]]. A Montenegrói-Magas-karszt az északnyugati részén fellelhető meredek hegység. Itt található az ország leghíresebb csúcsa, a Durmitor 2523 méteres pontja, a [[Bobotov Kuk]]. |
A ország hegyvidéke a [[Dinári-hegység]] déli ágát jelenti. Az átlagosan több mint 2000 méteres montenegrói hegyek (Bjelasica-, Biogradi-, Prokletje-hegység, Durmitor) legmagasabb pontja a montenegrói-albán határ közelében, a [[Prokletije|Prokletijében]] található 2534 méter magas [[Zla Kolata]]. A Montenegrói-Magas-karszt az északnyugati részén fellelhető meredek hegység. Itt található az ország leghíresebb csúcsa, a Durmitor 2523 méteres pontja, a [[Bobotov Kuk]]. |
||
A [[Zeta (folyó)|Zeta folyó]] völgye, |
A [[Zeta (folyó)|Zeta folyó]] völgye, más néven a Bjelopavlići síkság, a délnyugati részen egyesül Montenegró másik jelentős alföldjével a Zeta síksággal. A Zeta síkság a [[Shkodrai-tó|Shkodrai-tótól]] északra húzódik 40 méteres magasságban. Manapság Montenegróban e két síkságon élnek a legnagyobb számban, így a két legnagyobb város [[Podgorica]] és [[Nikšić]] is itt található. Ezen síkvidéki tájat a Krivošije-, a Lovćen-, a Rumija-, a Golija-, a Prekornica-, a Žijovo- és a Komovi-hegységek határolják. |
||
===Tengerpart=== |
===Tengerpart=== |
A lap jelenlegi, 2023. március 7., 11:43-kori változata
Montenegró | |
![]() | |
![]() | |
Kontinens | Európa |
Szubrégió | Délkelet-Európa |
Főbb területi jellemzők | |
Területi helyezés | 156. |
Teljes terület | 13 812 km² |
Környező országok | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Extrém területi jellemzők | |
Legmagasabb pont | Zla Kolata, 2534 m |
Legalacsonyabb pont | Adriai-tenger, 0 m |
Leghosszabb folyó | Tara, 140 km |
Legnagyobb szárazföldi vízfelület | Shkodrai-tó (Albániával együtt), 391 km² |
Használatban levő terület | |
Egyéb jellemzők | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Montenegró témájú médiaállományokat. |
Montenegró egy kicsi, hegyvidéki állam a Balkán-félsziget délnyugati részén. Montenegrót Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia, Koszovó, Albánia és az Adriai-tenger határolja. Annak ellenére, hogy kis ország a maga 13812 km²-ével, nagyon változatos a domborzati viszonyait tekintve.
Domborzat
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/SV_cast_Durmitoru%2C_Sljeme_%282440_m%29_a_Savin_kuk.jpg/250px-SV_cast_Durmitoru%2C_Sljeme_%282440_m%29_a_Savin_kuk.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2f/NP_Lov%C4%87en_%28by_Pudelek%29_01.jpg/250px-NP_Lov%C4%87en_%28by_Pudelek%29_01.jpg)
Montenegró három nagyobb tájegységre osztható: az ország 2/3-át (északi és keleti térségeti) uraló magashegyi vonulatokra, a középső síkvidéki szegmensre és a majd 300 km-es, keskeny tengerparti részre.
A ország hegyvidéke a Dinári-hegység déli ágát jelenti. Az átlagosan több mint 2000 méteres montenegrói hegyek (Bjelasica-, Biogradi-, Prokletje-hegység, Durmitor) legmagasabb pontja a montenegrói-albán határ közelében, a Prokletijében található 2534 méter magas Zla Kolata. A Montenegrói-Magas-karszt az északnyugati részén fellelhető meredek hegység. Itt található az ország leghíresebb csúcsa, a Durmitor 2523 méteres pontja, a Bobotov Kuk.
A Zeta folyó völgye, más néven a Bjelopavlići síkság, a délnyugati részen egyesül Montenegró másik jelentős alföldjével a Zeta síksággal. A Zeta síkság a Shkodrai-tótól északra húzódik 40 méteres magasságban. Manapság Montenegróban e két síkságon élnek a legnagyobb számban, így a két legnagyobb város Podgorica és Nikšić is itt található. Ezen síkvidéki tájat a Krivošije-, a Lovćen-, a Rumija-, a Golija-, a Prekornica-, a Žijovo- és a Komovi-hegységek határolják.
Tengerpart
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e1/Bah%C3%ADa_de_Kotor.jpg/260px-Bah%C3%ADa_de_Kotor.jpg)
Montenegró 1-10 km széles tengerpartja Igalo település és a Buna folyó között fekszik 283 km hosszan. Az északi szomszéd Horvátországhoz képest Montenegrónak nincsenek nagy kiterjedésű lakott szigetei. A sötétkék színű tengervíz rendkívül tiszta, a magasból több 10 méteres is lehet az átláthatósága.
A partvonalon végighaladva számtalan öböllel találkozunk, közülük a legnagyobb a Kotori-öböl, melynek bejáratánál, a Trašte-öbölnél kialakult Plava špilja (Kék-barlang) a legnevezetesebb.
A montenegrói strandok világszerte híresek. Sziklás, homokos és kavicsos partszakaszok váltják egymást, melyek közül a leghosszabb a 13 km-es Velika Plaza Ulcinjban.
térkép szerkesztése |
Vízrajz
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a3/Belgrade-Bar_railroad_Tara_river_crossing.jpg/250px-Belgrade-Bar_railroad_Tara_river_crossing.jpg)
Az ország két, északi és déli vízgyűjtőjén a Fekete-tenger és az Adriai-tenger osztozik. Az északi részén lehulló csapadékokat a Piva, a Tara és a Lim folyók gyűjtik össze és a Drina folyón keresztül vezetik a Dunába. A déli területekről a Morača és a Zeta folyók szállítják a vizeket az Adriai-tenger irányába.
A kis állam leghosszabb folyója a 140 km-es Tara. Montenegróban mindössze három olyan folyó van, amelynek a forrása és a torkolata is Montenegró területén található, ezek a Morača, a Zeta és a Piva. Ezen vízfolyások a mészkőhegységekben keskeny völgyeket, kanyonokat alakítottak ki. A leghíresebb a Tara folyó 82 km-es hosszúságú kanyonja, amely a helyenként 1300 méteres mélységével rekordtartó Európában. Világviszonylatban, egyedül a Grand Canyon előzi meg. A Tara folyó völgye a Durmitor Nemzeti Park részeként UNESCO világörökség.
A Crnojevića folyó az egyetlen hajózható folyó az ország területén.
Az ország és egyben a Balkán-félsziget legnagyobb állóvize a Shkodrai-tó (391 km²). A tó közel 60 %-a esik montenegrói területre, 40 %-ban Albániához tartozik.
A hegyekben olyan tengerszemekkel találkozunk, mint a Fekete-tó.
Földrajzi adatok
[szerkesztés]Földrajzi koordináták: é. sz. 42° 46′, k. h. 19° 13′42.766667°N 19.216667°E
Terület - összehasonlítása: némileg kisebb Connecticut államnál
Terület - összesen: 13 812 km²
- Szárazföld: 13 452 km²
- Víz: 360 km²
Határvonal hossza - tengerpart: 283 km
Határvonal hossza - nemzetközi: 614 km (összesen)
- Bosznia-Hercegovinával: 225 km
- Szerbiával: 175 km
- Albániával: 172 km
- Koszovóval: 28 km
- Horvátországgal: 14 km
Megművelt mezőgazdasági területek: 517 000 ha
Területhasználat:
- szántó: 12,45 %
- állandó termények: 1,16 %
- egyéb: 86,39 %
Öntözött területek: 24,12 km²
Jellegzetes pontok:
- Legalacsonyabb pont
- Adriai-tenger - 0 m
- Legmagasabb pont
- Zla Kolata - 2 534 m
- Legészakibb pont:
- Legdélibb pont:
- Legkeletibb pont:
- Legnyugatibb point:
Fordítás
[szerkesztés]Ez a szócikk részben vagy egészben a Geography of Montenegro című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Források
[szerkesztés]- Digitális Tankönyvtár - Montenegró Archiválva 2021. április 13-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Az önálló Montenegró
- EU Mezőgazdaság a bővítési országokban
- Montenegró földrajza (angol nyelven) Archiválva 2021. április 13-i dátummal a Wayback Machine-ben
- britannica.com Montenegró földrajza (angol nyelven)
- Sebestyén Árpád: Varázslatos tájak - Montenegró (4. javított kiadás). Budapest, Hibernia Nova Kiadó Kft., 2015., 216 oldal, ISBN 9789637617706
További információk
[szerkesztés]- Montenegró térképek
- Montenegró térkép Archiválva 2021. április 15-i dátummal a Wayback Machine-ben