„Kuntapolca” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
aNincs szerkesztési összefoglaló |
a →Története: õ→ő, û→ű with AWB |
||
36. sor: | 36. sor: | ||
Nevét melegvízű forrásáról kapta. [[1243]]-ban ''"Toplucha"'' alakban említik először, az Ákos nemzetség tulajdona volt. Ezután a [[16. század]] közepéig a Bebekek tulajdona, akiknek [[1427]]-ben 24 portájuk volt a településen. [[1318]]-ban ''"Thoploca"'', [[1320]]-ban ''"Topolcha"'', [[1336]]-ban ''"Tapolcha"'' alakban szerepel az írott forrásokban. A [[18. század]]ban vasolvasztók működtek területén, ahol [[1830]]-ban nagyolvasztó is épült. A pestisjárvány következtében [[1710]]-re 7-re csökkent a lakosság száma. [[1828]]-ban 54 házában 694 lakos élt. Lakói a helyi vasolvasztóban dolgoztak, szénégetéssel, fuvarozással foglalkoztak <ref>[http://www.kunovateplica.ocu.sk/sk/File/material.pdf '''Jozef Drenko''': ''Kunova Teplica'' (monografia) - A 184 oldalas, gazdagon illusztrált (szlovák nyelvű, de latin és magyar forrásokat is bemutató) mű a község és környékének részletes földrajzi - történeti ábrázolását tartalmazza (.pdf)](2006), ISBN 80-89168-16-7.</ref> |
Nevét melegvízű forrásáról kapta. [[1243]]-ban ''"Toplucha"'' alakban említik először, az Ákos nemzetség tulajdona volt. Ezután a [[16. század]] közepéig a Bebekek tulajdona, akiknek [[1427]]-ben 24 portájuk volt a településen. [[1318]]-ban ''"Thoploca"'', [[1320]]-ban ''"Topolcha"'', [[1336]]-ban ''"Tapolcha"'' alakban szerepel az írott forrásokban. A [[18. század]]ban vasolvasztók működtek területén, ahol [[1830]]-ban nagyolvasztó is épült. A pestisjárvány következtében [[1710]]-re 7-re csökkent a lakosság száma. [[1828]]-ban 54 házában 694 lakos élt. Lakói a helyi vasolvasztóban dolgoztak, szénégetéssel, fuvarozással foglalkoztak <ref>[http://www.kunovateplica.ocu.sk/sk/File/material.pdf '''Jozef Drenko''': ''Kunova Teplica'' (monografia) - A 184 oldalas, gazdagon illusztrált (szlovák nyelvű, de latin és magyar forrásokat is bemutató) mű a község és környékének részletes földrajzi - történeti ábrázolását tartalmazza (.pdf)](2006), ISBN 80-89168-16-7.</ref> |
||
Vályi András szerint ''"TAPLÓCZ. Kún Taplócz, és Jólsva Taplócz. Két magyar falu Gömör Várm. földes Ura a’ Csetneki Uradal. Ura, fekszik |
Vályi András szerint ''"TAPLÓCZ. Kún Taplócz, és Jólsva Taplócz. Két magyar falu Gömör Várm. földes Ura a’ Csetneki Uradal. Ura, fekszik Pelsőcz hegye alatt, Csetnekhez 1 órányira, és annak filiája; ennek pedig földes Ura Gr. Koháry Uraság, és más Urak, ez fekszik Süvethének szomszédságában, mellynek filiája; lakosaik többfélék, földgyeik közép termésűek, határjoknak egy része hegyes, réttyeiket a’ víz áradások járják; a’ vas műhelyeknél van módgyok a’ keresetre."'' <ref>{{Vályi}}</ref> |
||
Fényes Elek szerint ''"Taplocza (Csetnek), Kun Taplocza, magyar falu, Gömör és Kis-Hont egyesült vmegyékben, Csetnekhez délre 1 1/2 órányira: 136 kathol., 558 evang. lak. Evang. anyaszentegyház. Határa hegyekből és 3 völgyekből áll. Van itt a helységben egy meleg forrás, melly soha be nem fagy, s illyenek a határbeli mészsziklákból még két helyen fakadnak. A csetneki urad. tartozik."'' <ref>{{Fényes}}</ref> |
Fényes Elek szerint ''"Taplocza (Csetnek), Kun Taplocza, magyar falu, Gömör és Kis-Hont egyesült vmegyékben, Csetnekhez délre 1 1/2 órányira: 136 kathol., 558 evang. lak. Evang. anyaszentegyház. Határa hegyekből és 3 völgyekből áll. Van itt a helységben egy meleg forrás, melly soha be nem fagy, s illyenek a határbeli mészsziklákból még két helyen fakadnak. A csetneki urad. tartozik."'' <ref>{{Fényes}}</ref> |
A lap 2013. október 26., 19:05-kori változata
Kuntapolca (Kunova Teplica) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Kassai |
Járás | Rozsnyói |
Rang | község |
Első írásos említés | 1243 |
Polgármester | Michal Bársony |
Irányítószám | 049 33 |
Körzethívószám | 058 |
Forgalmi rendszám | RV |
Népesség | |
Teljes népesség | 730 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 78 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 256 m |
Terület | 8,42 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Kuntapolca weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kuntapolca témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Kuntapolca (szlovákul: Kunova Teplica) község Szlovákiában a Kassai kerület Rozsnyói járásában. 2011-ben 655 lakosából 322 szlovák és 199 magyar volt.
Fekvése
Rozsnyótól 23 km-re délnyugatra, Pelsőctől 8 km-re északra, a Csetneki-patak völgyében fekszik.
Története
Nevét melegvízű forrásáról kapta. 1243-ban "Toplucha" alakban említik először, az Ákos nemzetség tulajdona volt. Ezután a 16. század közepéig a Bebekek tulajdona, akiknek 1427-ben 24 portájuk volt a településen. 1318-ban "Thoploca", 1320-ban "Topolcha", 1336-ban "Tapolcha" alakban szerepel az írott forrásokban. A 18. században vasolvasztók működtek területén, ahol 1830-ban nagyolvasztó is épült. A pestisjárvány következtében 1710-re 7-re csökkent a lakosság száma. 1828-ban 54 házában 694 lakos élt. Lakói a helyi vasolvasztóban dolgoztak, szénégetéssel, fuvarozással foglalkoztak [2]
Vályi András szerint "TAPLÓCZ. Kún Taplócz, és Jólsva Taplócz. Két magyar falu Gömör Várm. földes Ura a’ Csetneki Uradal. Ura, fekszik Pelsőcz hegye alatt, Csetnekhez 1 órányira, és annak filiája; ennek pedig földes Ura Gr. Koháry Uraság, és más Urak, ez fekszik Süvethének szomszédságában, mellynek filiája; lakosaik többfélék, földgyeik közép termésűek, határjoknak egy része hegyes, réttyeiket a’ víz áradások járják; a’ vas műhelyeknél van módgyok a’ keresetre." [3]
Fényes Elek szerint "Taplocza (Csetnek), Kun Taplocza, magyar falu, Gömör és Kis-Hont egyesült vmegyékben, Csetnekhez délre 1 1/2 órányira: 136 kathol., 558 evang. lak. Evang. anyaszentegyház. Határa hegyekből és 3 völgyekből áll. Van itt a helységben egy meleg forrás, melly soha be nem fagy, s illyenek a határbeli mészsziklákból még két helyen fakadnak. A csetneki urad. tartozik." [4]
1910-ben 831, többségben magyar lakosa volt, jelentős szlovák kisebbséggel. 1920-ig Gömör és Kis-Hont vármegye Rozsnyói járásához tartozott. 1938 és 1944 között – az I. bécsi döntés következtében – ismét Magyarországhoz, Gömör és Kishont vármegyéhez tartozott.
2001-ben 653 lakosából 366 szlovák, 269 magyar volt.
Nevezetességei
- Evangélikus temploma 1805-ben épült klasszicista stílusban. Oltára 19. századi.
- Vasöntöde a 18. század elejéről.
- Melegvízforrás a falu közepén.
Híres emberek
Képgaléria
-
A falu látképe a taploci dombról
-
A taploci gyár a Nagy-hegy lábánál
-
Templom
-
A Nap és a Hold a tornyon
-
Első világháborús emlékmű
-
Hősök névsora
-
Községi hivatal
-
Általános (alap) iskola
-
Utcakép
-
Utcakép
-
Melegvizű forrás
-
Autóbusz-menetrend
További információk
- Hivatalos oldal
- Kuntapolca – Kunova Teplica /magyar/
- Községinfó
- Kuntapolca Szlovákia térképén
- E-obce.sk
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Jozef Drenko: Kunova Teplica (monografia) - A 184 oldalas, gazdagon illusztrált (szlovák nyelvű, de latin és magyar forrásokat is bemutató) mű a község és környékének részletes földrajzi - történeti ábrázolását tartalmazza (.pdf)(2006), ISBN 80-89168-16-7.
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.