„Akrokerauni-hegyvidék” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
a Bot: {{Wd}} sablonhívás törlése a cikk létrehozása következtében |
1 forrás archiválása és 0 megjelölése halott linkként.) #IABot (v2.0.9.5 |
||
(13 közbenső módosítás, amit 3 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
8. sor: | 8. sor: | ||
}} |
}} |
||
Az '''Akrokerauni-hegyvidék''' (albán ''Malësia Akrokeraune'') vagy '''Tengermelléki-hegyvidék''' (albán ''Malet Bregdetare, Vargu Detar'') a [[Albánia|dél-albániai]] hegységrendszer nyugati tagja, amelynek |
Az '''Akrokerauni-hegyvidék''' (albán ''Malësia Akrokeraune'') vagy '''Tengermelléki-hegyvidék''' (albán ''Malet Bregdetare, Vargu Detar'') a [[Albánia|dél-albániai]] hegységrendszer nyugati tagja, amelynek közép- és magashegységi láncai mintegy 100 kilométer hosszan húzódnak a [[Vlorai-öböl]]tól{{Wd|Q999082}} [[Porto Palermo]] öbléig. Legmagasabb pontja a 2045 méteres [[Çika-hegy]]{{Wd|Q1886014}}. A hegyvidéket három nagyobb hegység északnyugat–délkeleti, illetve észak–déli csapásirányú vonulata alkotja: az északkeleti [[Lungara-hegység]] és az északnyugati [[Rrëza e Kanalit]] láncai a [[Llogara-hágó]]nál találkoznak, ettől délre már a [[Çika-hegység]]{{Wd|Q64814868}} gerince húzódik. A két északi hegység a Vlorai-öblöt és a Dukati-síkot zárja közre. Keletről a [[Shushica (folyó)|Shushica]], majd a Kudhës-patak völgye határolja a hegyvidéket, míg nyugaton, a [[Karaburun-félsziget (Albánia)|Karaburun-félszigetnél]] és az [[Albán-Riviéra]] parti sávjában a hegylábak meredek parttal ereszkednek a [[Jón-tenger]]be. A csapadékos, mediterrán hegyvidéki éghajlatú hegyláncok fő természeti értéke a [[Llogarai Nemzeti Park]]. A hegységek benépesültsége alacsony, a településhálózat ritka, de peremvidékükön találhatóak [[Vlora]], [[Orikum]] és [[Himara]] városai. A [[Fier]]t [[Saranda|Sarandával]] összekötő SH8-as főút átvezet a Llogara-hágón, majd nyugatról kíséri a Çika-hegység vonulatait. |
||
A hegyvidéket alkotó hegységek a következők: |
A hegyvidéket alkotó hegységek a következők: |
||
⚫ | *Rrëza e Kanalit: A Karaburun-félszigettől északnyugat–délkeleti irányban húzódó hegylánc, amely a [[Jón-tenger]] partvidékén mintegy 25 kilométeren keresztül húzódva a Llogara-hágónál találkozik a Lungara-hegységgel. A két hegység itt egyesül a Çika-hegységben, amely déli-délkeleti irányban folytatja útját. Északról a Karaburun-félsziget, keletről a Dukati-sík határolja, legmagasabb pontja a [[Shendëlli-hegy]] (Maja e Shendëlliut, 1499 m). Földtani szempontból a Rrëza e Kanalit északi nyúlványa a magát a 15 kilométer hosszú Karaburun-félszigetet – sőt, a [[Sazan-sziget]]et is alkotó – Karaburun-hegység, amelynek legmagasabb pontja a Kora-hegy (Maja e Korës, 826 m). A hegyvidék további részeitől eltérően [[tektonika (geológia)|tektonikai]] szempontból a Sazan-öv [[kréta (időszak)|felső kréta]] kori és [[paleogén]] [[mészkő (kőzet)|mészkő]]-[[dolomit]] hegysége.{{refhely|Sheme & Mara 2017|:57.}} |
||
*Lungara-hegység: A [[Vlora]] délkeleti szomszédságától kiinduló hegyvonulat mintegy 30 kilométeren át húzódik déli irányba egészen a [[Llogara-hágó]]ig. Legmagasabb csúcsa a hágó közelében található [[Qorre-hegy]]{{Wd|Q22008355}} (Maja e Qorres, |
*Lungara-hegység: A [[Vlora]] délkeleti szomszédságától kiinduló hegyvonulat mintegy 30 kilométeren át húzódik déli irányba egészen a [[Llogara-hágó]]ig. Legmagasabb csúcsa a hágó közelében található [[Qorre-hegy]]{{Wd|Q22008355}} (Maja e Qorres, 2018 m). Nyugatról a Vlorai-öböl, majd a Dukati-sík határolja, keletről pedig a Shushica völgye kíséri vonulatait. A Lungarát a Llogara-hágó választja el a Rrëza e Kanalit hegységtől, délkeleten pedig a Çika-hegységben folytatódik az Akrokerauni-hegyvidék. |
||
⚫ | *Rrëza e Kanalit: A Karaburun-félszigettől északnyugat–délkeleti irányban húzódó hegylánc, amely a [[Jón-tenger]] partvidékén mintegy 25 kilométeren keresztül húzódva a Llogara-hágónál találkozik a Lungara-hegységgel. A két hegység itt egyesül a Çika-hegységben, amely déli-délkeleti irányban folytatja útját. Északról a Karaburun-félsziget, keletről a Dukati-sík határolja, legmagasabb pontja a [[Shendëlli-hegy]] (Maja e Shendëlliut, 1499 m). Földtani szempontból a Rrëza e Kanalit északi nyúlványa a magát a 15 kilométer hosszú Karaburun-félszigetet – sőt, a [[Sazan-sziget]]et is alkotó – Karaburun-hegység, amelynek legmagasabb pontja a Kora-hegy (Maja e Korës, 826 m). |
||
*Çika-hegység: A Llogara-hágótól kezdetben északnyugat–délkeleti, majd észak–déli csapásirányba váltva egészen a [[Porto Palermo]] öböl keleti oldaláig, mintegy 30 kilométeren át húzódó láncolat. Nyugatról az [[Albán-Riviéra]] keskeny parti síksága, keletről a Shushica, majd délkeletről a Kudhës-patak (Përroi i Kudhësit) völgye határolja. Legmagasabb pontja a Llogara-hágó közelében magasodó Çika-hegy (Maja e Çikës, 2045 m). |
*Çika-hegység: A Llogara-hágótól kezdetben északnyugat–délkeleti, majd észak–déli csapásirányba váltva egészen a [[Porto Palermo]] öböl keleti oldaláig, mintegy 30 kilométeren át húzódó láncolat. Nyugatról az [[Albán-Riviéra]] keskeny parti síksága, keletről a Shushica, majd délkeletről a Kudhës-patak (Përroi i Kudhësit) völgye határolja. Legmagasabb pontja a Llogara-hágó közelében magasodó Çika-hegy (Maja e Çikës, 2045 m). A Lungara- és a Çika-hegység geológiailag a Jón-öv részei, uralkodó kőzete a [[karbon]] mészkő, kréta kori dolomit és [[homokkő]], a völgyekben és az alacsonyabb dombokon [[flis]]-, [[homok]]- és [[agyag]]összletek váltakoznak.{{refhely|Sheme & Mara 2017|:57.}} |
||
Noha |
Noha orogenetikai értelemben elkülönül, gyakran az Akrokerauni-hegyvidékhez számítanak további két kistájat: |
||
*Çorraji-hát: A mintegy 10 kilométeres észak–déli irányú hegyhátat nyugatról a Kudhës-, keletről a Borsh- és a Fterra-patakok völgye határolja, legmagasabb pontja a Çorraji-hegy (Maja e Çorrajt, 1403 m). |
*Çorraji-hát: A mintegy 10 kilométeres észak–déli irányú hegyhátat nyugatról a Kudhës-, keletről a Borsh- és a Fterra-patakok völgye határolja, legmagasabb pontja a Çorraji-hegy (Maja e Çorrajt, 1403 m). |
||
*Levani-hát: A [[Borsh]]{{Wd|Q574153}} falutól keletre kiinduló hegyhát 15 kilométeren keresztül fut délkeleti irányban. Nyugatról a Çorraji-hát és az Albán-Riviéra, keletről a Kalasa-patak völgye határolja. Délnyugati részén, a Hundecova-patak völgyében fut a Shënvasili-hágó, amely az Albán-Riviéra és a Delvinai-medence közötti összeköttetést biztosítja. Legmagasabb csúcsa a Gargull-hegy (Maja e Gargullit, 1215 m). |
*Levani-hát: A [[Borsh]]{{Wd|Q574153}} falutól keletre kiinduló hegyhát 15 kilométeren keresztül fut délkeleti irányban. Nyugatról a Çorraji-hát és az Albán-Riviéra, keletről a Kalasa-patak völgye határolja. Délnyugati részén, a Hundecova-patak völgyében fut a Shënvasili-hágó, amely az Albán-Riviéra és a Delvinai-medence közötti összeköttetést biztosítja. Legmagasabb csúcsa a Gargull-hegy (Maja e Gargullit, 1215 m). |
||
103. sor: | 104. sor: | ||
| Lavan-hegy || Maja e Lavanit || Levani-hát || {{0}}953 || {{koord|39.996|19.9351|display=inline}} |
| Lavan-hegy || Maja e Lavanit || Levani-hát || {{0}}953 || {{koord|39.996|19.9351|display=inline}} |
||
|} |
|} |
||
== Jegyzetek == |
|||
{{jegyzetek}} |
|||
== Források == |
== Források == |
||
*{{CitLib|aut=Myslim Pasha|tit=Gjeografia ushtarake|loc=Tiranë|red=Instituti Gjeografik Ushtarak i Shqipërisë|ann=2006|url=http://www.myslim-pasha.com/botime/GJEOG%20USHT%20VELLIMI%20I%20DYTE.doc|pag=35–36}} |
*{{CitLib|aut=Myslim Pasha|tit=Gjeografia ushtarake|loc=Tiranë|red=Instituti Gjeografik Ushtarak i Shqipërisë|ann=2006|url=http://www.myslim-pasha.com/botime/GJEOG%20USHT%20VELLIMI%20I%20DYTE.doc|pag=35–36|accd=2019-06-24|archívurl=https://web.archive.org/web/20180614094935/http://www.myslim-pasha.com/botime/GJEOG%20USHT%20VELLIMI%20I%20DYTE.doc|archívdátum=2018-06-14}} |
||
*{{CitLib|aut=Selman Sheme|aut2=Valbona Mara|tit=Gjeografia 11|loc=Tiranë|red=Albas|ann=2017|isbn=9789928028631|pag=166–167}} |
*{{CitLib|aut=Selman Sheme|aut2=Valbona Mara|tit=Gjeografia 11|loc=Tiranë|red=Albas|ann=2017|isbn=9789928028631|pag=166–167}} |
||
*{{CitPer|aut=Somogyi Sándor|tit=Albánia természeti földrajza|per=Földrajzi Közlemények|tom=79|ann=1955|fasc=2|pag=167–188}} |
*{{CitPer|aut=Somogyi Sándor|tit=Albánia természeti földrajza|per=Földrajzi Közlemények|tom=79|ann=1955|fasc=2|pag=167–188}} |
||
*{{ |
*{{Albánia szovjet katonai térképei}} |
||
{{Nemzetközi katalógusok}} |
{{Nemzetközi katalógusok}} |
A lap jelenlegi, 2023. július 7., 01:53-kori változata
Akrokerauni-hegyvidék | |
![]() | |
A hegyvidék részlete a Jón-tenger felől, előtérben a Rrëza e Kanalit, a háttérben a Çika-hegység | |
Magasság | 2045 m |
Hely | ![]() |
Legmagasabb pont | Çika-hegy |
Hosszúság | 100 km |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() |
Az Akrokerauni-hegyvidék (albán Malësia Akrokeraune) vagy Tengermelléki-hegyvidék (albán Malet Bregdetare, Vargu Detar) a dél-albániai hegységrendszer nyugati tagja, amelynek közép- és magashegységi láncai mintegy 100 kilométer hosszan húzódnak a Vlorai-öböltól Porto Palermo öbléig. Legmagasabb pontja a 2045 méteres Çika-hegy . A hegyvidéket három nagyobb hegység északnyugat–délkeleti, illetve észak–déli csapásirányú vonulata alkotja: az északkeleti Lungara-hegység és az északnyugati Rrëza e Kanalit láncai a Llogara-hágónál találkoznak, ettől délre már a Çika-hegység gerince húzódik. A két északi hegység a Vlorai-öblöt és a Dukati-síkot zárja közre. Keletről a Shushica, majd a Kudhës-patak völgye határolja a hegyvidéket, míg nyugaton, a Karaburun-félszigetnél és az Albán-Riviéra parti sávjában a hegylábak meredek parttal ereszkednek a Jón-tengerbe. A csapadékos, mediterrán hegyvidéki éghajlatú hegyláncok fő természeti értéke a Llogarai Nemzeti Park. A hegységek benépesültsége alacsony, a településhálózat ritka, de peremvidékükön találhatóak Vlora, Orikum és Himara városai. A Fiert Sarandával összekötő SH8-as főút átvezet a Llogara-hágón, majd nyugatról kíséri a Çika-hegység vonulatait.
A hegyvidéket alkotó hegységek a következők:
- Rrëza e Kanalit: A Karaburun-félszigettől északnyugat–délkeleti irányban húzódó hegylánc, amely a Jón-tenger partvidékén mintegy 25 kilométeren keresztül húzódva a Llogara-hágónál találkozik a Lungara-hegységgel. A két hegység itt egyesül a Çika-hegységben, amely déli-délkeleti irányban folytatja útját. Északról a Karaburun-félsziget, keletről a Dukati-sík határolja, legmagasabb pontja a Shendëlli-hegy (Maja e Shendëlliut, 1499 m). Földtani szempontból a Rrëza e Kanalit északi nyúlványa a magát a 15 kilométer hosszú Karaburun-félszigetet – sőt, a Sazan-szigetet is alkotó – Karaburun-hegység, amelynek legmagasabb pontja a Kora-hegy (Maja e Korës, 826 m). A hegyvidék további részeitől eltérően tektonikai szempontból a Sazan-öv felső kréta kori és paleogén mészkő-dolomit hegysége.[1]
- Lungara-hegység: A Vlora délkeleti szomszédságától kiinduló hegyvonulat mintegy 30 kilométeren át húzódik déli irányba egészen a Llogara-hágóig. Legmagasabb csúcsa a hágó közelében található Qorre-hegy (Maja e Qorres, 2018 m). Nyugatról a Vlorai-öböl, majd a Dukati-sík határolja, keletről pedig a Shushica völgye kíséri vonulatait. A Lungarát a Llogara-hágó választja el a Rrëza e Kanalit hegységtől, délkeleten pedig a Çika-hegységben folytatódik az Akrokerauni-hegyvidék.
- Çika-hegység: A Llogara-hágótól kezdetben északnyugat–délkeleti, majd észak–déli csapásirányba váltva egészen a Porto Palermo öböl keleti oldaláig, mintegy 30 kilométeren át húzódó láncolat. Nyugatról az Albán-Riviéra keskeny parti síksága, keletről a Shushica, majd délkeletről a Kudhës-patak (Përroi i Kudhësit) völgye határolja. Legmagasabb pontja a Llogara-hágó közelében magasodó Çika-hegy (Maja e Çikës, 2045 m). A Lungara- és a Çika-hegység geológiailag a Jón-öv részei, uralkodó kőzete a karbon mészkő, kréta kori dolomit és homokkő, a völgyekben és az alacsonyabb dombokon flis-, homok- és agyagösszletek váltakoznak.[2]
Noha orogenetikai értelemben elkülönül, gyakran az Akrokerauni-hegyvidékhez számítanak további két kistájat:
- Çorraji-hát: A mintegy 10 kilométeres észak–déli irányú hegyhátat nyugatról a Kudhës-, keletről a Borsh- és a Fterra-patakok völgye határolja, legmagasabb pontja a Çorraji-hegy (Maja e Çorrajt, 1403 m).
- Levani-hát: A Borsh falutól keletre kiinduló hegyhát 15 kilométeren keresztül fut délkeleti irányban. Nyugatról a Çorraji-hát és az Albán-Riviéra, keletről a Kalasa-patak völgye határolja. Délnyugati részén, a Hundecova-patak völgyében fut a Shënvasili-hágó, amely az Albán-Riviéra és a Delvinai-medence közötti összeköttetést biztosítja. Legmagasabb csúcsa a Gargull-hegy (Maja e Gargullit, 1215 m).
Az Akrokerauni-hegyvidék főbb csúcsai
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/Akrokerauni-hegyvid%C3%A9k_lang_hu.png/500px-Akrokerauni-hegyvid%C3%A9k_lang_hu.png)
Az Akrokerauni-hegyvidék, valamint a Çorraji- és Levani-hát főbb hegyei, tengerszint feletti magasságuk csökkenő sorrendjében, a következők.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Sheme & Mara 2017 :57.
- ↑ Sheme & Mara 2017 :57.
Források
[szerkesztés]- Myslim Pasha: Gjeografia ushtarake. Tiranë: Instituti Gjeografik Ushtarak i Shqipërisë. 2006. 35–36. o. arch Hozzáférés: 2019. június 24.
- Selman Sheme – Valbona Mara: Gjeografia 11. Tiranë: Albas. 2017. 166–167. o. ISBN 9789928028631
- Somogyi Sándor: Albánia természeti földrajza. Földrajzi Közlemények, LXXIX. évf. 2. sz. (1955) 167–188. o.
- Soviet military 1:50,000 scale topographic maps. Москва: Военно-топографическое управление Генерального щаба. 1977–1983.