„Hrodna” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
a →Történelem: link kékítés AWB |
|||
(44 közbenső módosítás, amit 21 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
1. sor: | 1. sor: | ||
{{részben nincs forrás}} |
|||
{{Település infobox |
{{Település infobox |
||
| név = Hrodna |
| név = Hrodna |
||
| helyi név = Гроднa |
| helyi név = Гроднa |
||
| kép = |
| kép = Hrodna Montage (2017).jpg |
||
| képaláírás = |
| képaláírás = |
||
| zászló = |
| zászló = |
||
| címer = Coat of |
| címer = Coat of arms of Hrodna.svg |
||
| ország = Fehéroroszország |
| ország = Fehéroroszország |
||
| alapítás éve = [[1128]] |
| alapítás éve = [[1128]] |
||
| polgármester = |
| polgármester = Mecsiszlav Branyiszlavavics Hoj |
||
| népsűrűség = 2305 |
| népsűrűség = 2305 |
||
| terület = 142,11<ref>[http://www.gki.gov.by/docs/gzk_2010.doc «Дзяржаўны зямельны кадастр Рэспублікі Беларусь»] (па стане на 1 студзеня 2010 г.)</ref> |
| terület = 142,11<ref>[http://www.gki.gov.by/docs/gzk_2010.doc «Дзяржаўны зямельны кадастр Рэспублікі Беларусь»]{{Halott link|url=http://www.gki.gov.by/docs/gzk_2010.doc |date=2018-07 }} (па стане на 1 студзеня 2010 г.)</ref> |
||
| tengerszint feletti magasság = 90–147 |
| tengerszint feletti magasság = 90–147 |
||
| irányítószám = |
| irányítószám = 230000−230030, 231700 |
||
| időzóna = [[EET]] |
| időzóna = [[EET]] |
||
| testvértelepülései = ''[[Hrodna#Testvérvárosok és partnertelepülések|Ld. a Testvérvárosok és partnertelepülések bekezdésben.]]'' |
|||
| eltérés UTC-től = +2 |
| eltérés UTC-től = +2 |
||
| nyári időzóna = |
| nyári időzóna = |
||
28. sor: | 28. sor: | ||
| weboldal = gorod.grodno.by/ |
| weboldal = gorod.grodno.by/ |
||
}} |
}} |
||
'''Hrodna''' vagy ''Horadnya'' (Гродна, |
'''Hrodna''' vagy ''Horadnya'' ({{Belaruszul|Гродна}}'','' {{lengyelül|Grodno}}, {{oroszul|Гродно}}, {{litvánul|Gardinas}}) nagyváros [[Fehéroroszország]] északnyugati részén, a [[Litvánia|litván]] és a [[Lengyelország|lengyel]] határ közelében, a [[Nyeman (folyó)|Nyeman]] folyó és a ''Laszoszna'' (Loszoszno) összefolyásánál. A [[Hrodnai terület]] és a [[Hrodnai járás]] székhelye. |
||
== Fekvése == |
== Fekvése == |
||
35. sor: | 35. sor: | ||
== Történelem == |
== Történelem == |
||
[[Fájl:View of Grodno in 1575.PNG|bélyegkép|Hrodna 16. századi látképe|balra|200px]] |
[[Fájl:View of Grodno in 1575.PNG|bélyegkép|Hrodna 16. századi látképe|balra|200px]] |
||
[[Fájl:Прыклад.jpg|bélyegkép|A 18. század derekán épült királyi palota|balra|200px]] |
[[Fájl:Прыклад.jpg|bélyegkép|A 18. század derekán épült [[Új kastély (Hrodna)|új királyi palota]]|balra|200px]] |
||
[[Fájl:Горадня 1920.jpeg|bélyegkép|Hrodna 1920-ban|balra|200px]] |
[[Fájl:Горадня 1920.jpeg|bélyegkép|Hrodna 1920-ban|balra|200px]] |
||
Hrodna ősi szláv alapítású város, a ''Várhegyen (Zamkovaja gora)'' folytatott ásatások gazdag anyagi kultúrát tártak fel a kora középkorból. A város első írásos említése [[1128]]-ból származik |
Hrodna ősi szláv alapítású város, a ''Várhegyen (Zamkovaja gora)'' folytatott ásatások gazdag anyagi kultúrát tártak fel a kora középkorból. A város első írásos említése [[1128]]-ból származik ''(Horoden). ''A [[12. század]]ban a Grodnói fejedelemség székhelye volt, a litván és a lengyel határhoz való közelsége révén nagy kereskedelmi és stratégiai jelentősége volt. A ''Fekete-Ruténiá''-nak nevezett terület legnagyobb városa volt, a teuton lovagrend számos támadást intézett ellene ([[1284]]-ben el is foglalták). [[1250]] körül a litvánok hódították meg a Nyeman völgyét, véglegesen [[1270]]-ben került a város uralmuk alá. [[Vytautas litván nagyfejedelem|Vitold litván nagyfejedelem]] 1376–1392 között Grodno fejedelme is volt (a város ekkoriban [[Litvánia]] második fővárosa volt), innen indultak a litván hadak 1410-ben a [[grünwaldi csata|grünwaldi csatába]] a lovagrend ellen, ahová rengeteg fehérorosz vitéz kísérte őket és harcolt velük. [[1389]]-ben a nagyfejedelemség területén elsőként itt engedélyezték a zsidók letelepedését, akik aztán hamarosan a város egyik meghatározó népcsoportjává váltak. Hrodna [[1496]]-ban kapott teljes magdeburgi városi jogokat. |
||
A [[16. század]]ban a |
A [[16. század]]ban a lengyel–litván államszövetség egyik legfontosabb városa lett, [[Báthory István erdélyi fejedelem|Báthory István fejedelem]] itt építette fel [[Régi kastély (Hrodna)|reneszánsz stílusú palotáját]] (itt is halt meg [[1586]]-ban) és a [[Szejm (Lengyelország)|szejmnek]] is számos alkalommal adott otthont. A 17−18. században Hrodna hanyatlásnak indult a gyakori háborúk (1655–1658 között az oroszok majd a svédek foglalták el, az északi háborúban számos alkalommal cserélt gazdát), a feudális anarchia és az 1709–1710-es pestisjárvány miatt. Négy alkalommal (1675, 1720, 1750, 1782) tűzvész is pusztította a várost. Az [[1770-es évek]]től megindult a lassú iparosítás, számos manufaktúra létesült, kis ideig orvosi akadémia is működött itt (1775−1781 között), amely a mai [[Fehéroroszország]] leghíresebb orvosi egyeteme elődjének tekinthető. |
||
[[1793]]. [[május 27.|május 27-én]] a régi Lengyelország utolsó rendi országgyűlése (szejm) |
[[1793]]. [[május 27.|május 27-én]] itt ülésezett a régi Lengyelország utolsó rendi országgyűlése ([[Szejm (Lengyelország)|szejm]]), melynek legfontosabb határozata a [[nagy szejm]] által megalkotott [[Lengyelország májusi alkotmánya|május 3-i alkotmány]] hatálytalanítása volt. [[1794]]-ben [[Tadeusz Kościuszko]] felkelésének egyik központja volt. [[1795]]-ben a cári [[Orosz Birodalom|Oroszországhoz]] került, [[1801]]-ben kormányzósági székhely lett. A lakosság nagy része üdvözölte az [[1812]]. [[július 2.|július 2-án]] bevonuló francia katonákat, [[I. Napóleon francia császár|Napóleon császár]] Hrodnát ekkor a rövid életű Litván Nagyhercegség fővárosává tette. Az [[1830]]-as és [[1863]]-as lengyel felkelésekben jelentős szerepet játszott a város. A jobbágyfelszabadítás ([[1861]]) és a Szentpétervár–Varsó-vasútvonal megépülése ([[1862]]) után gyors fejlődésnek indult, főként az élelmiszer-, fa- és dohányipar honosodott meg. 1887-ben 26 ezer, 1910-ben pedig már 65,5 ezer lakosa volt. A régi városrészek egy részét [[1885]]-ben egy tűzvész pusztította el. |
||
[[1915]]. [[augusztus 21.|augusztus 21-én]] a császári német hadsereg elfoglalta a várost, |
[[1915]]. [[augusztus 21.|augusztus 21-én]] a császári német hadsereg elfoglalta a várost, és egészen [[1919]]-ig megszállás alatt tartotta. Ekkor az antant határozatával [[Lengyelország]]nak adták át. A [[Munkás-paraszt Vörös Hadsereg|Vörös Hadsereg]] [[1920]]-ban 4 hónapra elfoglalta ugyan, de az 1921-es [[rigai szerződés]] értelmében Lengyelországhoz került. A két háború között gazdasága hanyatlásnak indult és közigazgatási központi szerepe is megszűnt. Népessége 1931-re 49 ezerre csökkent (ekkoriban lakosságának többsége zsidó és lengyel volt). |
||
[[1939]] szeptemberében a [[Szovjetunió]]hoz került (a lengyelek 4 napon át védték várost, a Vörös hadsereg [[szeptember 24.|szeptember 24-én]] foglalta el). [[1941]]. [[június 24.|június 24-én]] az előrenyomuló hitleri német hadsereg foglalta el. A zsidó lakosság nagy részét megölték, de Hrodna – más belarusz városokhoz képest – kisebb károkat szenvedett, belvárosa viszonylag épen megmaradt. A város környékén intenzív partizánmozgalom folyt. A szovjetek [[1944]]. [[július 16.|július 16-án]] foglalták vissza Hrodnát, majd 1944 szeptemberében területi székhellyé tették. A háború után számos új üzemet (textilkombinát, cipőgyár stb.) létesítettek, sokoldalú ipari központtá vált. Lakossága főként az [[1970-es évek]] óta növekszik gyorsan (1965-ben 98 ezer; 1980-ban már 202 ezer lakosa volt), a népességnövekedés napjainkban is tart. [[2003]]-ban nagyszabású műemlék-restaurációba kezdtek, ma Hrodna az ország egyik leglátogatottabb műemlékvárosa. |
[[1939]] szeptemberében a [[Szovjetunió]]hoz került (a lengyelek 4 napon át védték várost, a Vörös hadsereg [[szeptember 24.|szeptember 24-én]] foglalta el). [[1941]]. [[június 24.|június 24-én]] az előrenyomuló hitleri német hadsereg foglalta el. A zsidó lakosság nagy részét megölték, de Hrodna – más belarusz városokhoz képest – kisebb károkat szenvedett, belvárosa viszonylag épen megmaradt. A város környékén intenzív partizánmozgalom folyt. A szovjetek [[1944]]. [[július 16.|július 16-án]] foglalták vissza Hrodnát, majd 1944 szeptemberében területi székhellyé tették. A háború után számos új üzemet (textilkombinát, cipőgyár stb.) létesítettek, sokoldalú ipari központtá vált. Lakossága főként az [[1970-es évek]] óta növekszik gyorsan (1965-ben 98 ezer; 1980-ban már 202 ezer lakosa volt), a népességnövekedés napjainkban is tart. [[2003]]-ban nagyszabású műemlék-restaurációba kezdtek, ma Hrodna az ország egyik leglátogatottabb műemlékvárosa. |
||
49. sor: | 49. sor: | ||
== Gazdaság, oktatás == |
== Gazdaság, oktatás == |
||
[[Fájl:Zavodazot.jpg|bélyegkép|A nitrogénműtrágya-gyár (AZOT)]] |
[[Fájl:Zavodazot.jpg|bélyegkép|A nitrogénműtrágya-gyár (AZOT)]] |
||
Hrodna fontos iparváros, elsősorban könnyűiparáról nevezetes. Sokoldalú textilipara (finomposztógyártás, konfekcióipar), könnyűvegyipara (műszálgyártás, |
Hrodna fontos iparváros, elsősorban könnyűiparáról nevezetes. Sokoldalú textilipara (finomposztógyártás, konfekcióipar), könnyűvegyipara (műszálgyártás, nitrogénműtrágya-gyártás) és élelmiszeripara (például sörgyár) van. Gépipara kardántengelyek és szerszámgépeket gyárt. Meg kell említeni még bőr-, fa-, dohány-, üveg- és építőanyag-iparát is. Hrodnában 3 egyetem (Hrodnai Állami Egyetem, Orvosi Egyetem, Mezőgazdasági Egyetem) működik. |
||
[[Fájl:Belarus-Hrodna-New and Old Castles-1.jpg|bélyegkép|A Nyeman fölé magasodó [[Régi kastély (Hrodna)|Régi]] és [[Új kastély (Hrodna)|Új kastély]]]] |
|||
== Nevezetességek == |
== Nevezetességek == |
||
[[Fájl:Grodno katedra.jpg |
[[Fájl:Grodno katedra.jpg|bélyegkép|jobbra|A Szent Ferenc-templom]] |
||
[[Fájl:Kalozha.jpg|bélyegkép|A Boriszoglebszkaja-templom]] |
[[Fájl:Kalozha.jpg|bélyegkép|A [[Szent Borisz és Gleb-templom|Boriszoglebszkaja-templom]]]] |
||
[[Fájl:Grodno tank dramteatr.jpg|bélyegkép|A Drámai színház és világháborús emlékmű]] |
|||
⚫ | Hrodna rendkívül gazdag műemlékekben. Az ásatások [[12. század]]i erődítményt tártak fel és ebből az időből származik az ország egyik legértékesebb műemléke, a ''Boriszoglebszkaja-templom'' (Vszevolod fejedelem két fia, Borisz és Gleb építtette, róluk nevezték el), amely középkori freskóiról is híres. |
||
⚫ | Hrodna rendkívül gazdag műemlékekben. Az ásatások [[12. század]]i erődítményt tártak fel és ebből az időből származik az ország egyik legértékesebb műemléke, a [[Szent Borisz és Gleb-templom]], más néven ''Boriszoglebszkaja-templom'' vagy ''Kalozsa-templom'' (Vszevolod fejedelem két fia, Borisz és Gleb építtette, róluk nevezték el), amely középkori freskóiról is híres. |
||
⚫ | A szintén 12. századi vártemplom v. ''Alsó-templom (Pridvornaja v. Nyizsnyaja cerkov)'' csak romokban maradt fenn, a Nyeman fölé magasodó |
||
⚫ | A szintén 12. századi vártemplom v. ''Alsó-templom (Pridvornaja v. Nyizsnyaja cerkov)'' csak romokban maradt fenn, a Nyeman fölé magasodó [[Régi kastély (Hrodna)|Régi kastély]] ''(Sztarij zamok)'' területén. A régi vártól északra, egy másik dombon találjuk az 1730−1750-es években épített királyi palotát, az [[Új kastély (Hrodna)|Új kastélyt]] ''(Novij Zamok),'' amely a második világháborúban súlyos károkat szenvedett, közelében áll a jellegzetes ''tűztorony''. A városközpontban számos értékes templomot találunk, így az 1720−1751 között épült ''Istenanya-templomot (cerkov Rozsgyesztva Bogorogyici)'', a ''Brigitta-nővérek'' barokk kolostortemplomát ([[1642]]) és a legismertebbet, a főtéren ''(Szovjetszkaja ploscsagy)'' álló ''Szt. Ferenc-templom''ot és volt jezsuita kolostort, amely 1678−1705 között épült. A Nyeman bal partján áll a ciszterciták kolostora és ''Szentkereszt-templom''a (17−18. század), vele szemben a jobb parton pedig a ferencesek ''Istenanya-templom''a ([[1635]]). Az elhanyagolt állapotú ''zsinagóga'' a 19. század végén, a modern városi ''drámai színház'' az [[1980-as évek]]ben épült. Az ország elsőként létrehozott ''állatkert''je szintén Hrodnában található. |
||
== Híres Hrodnaiak == |
|||
* [[IV. Kázmér lengyel király]] ([[1427]] - [[1492]]) [[Litvánia]] nagyhercege és [[Lengyelország]] királya |
|||
== Ismert hrodnaiak == |
|||
⚫ | |||
* [[ |
* [[IV. Kázmér lengyel király]] ([[1427]]−[[1492]]) [[Litvánia]] nagyhercege és [[Lengyelország]] királya |
||
⚫ | |||
⚫ | |||
* [[Báthory István erdélyi fejedelem|Báthory István]] ([[1533]]−[[1589]]) [[Erdélyi fejedelmek listája|erdélyi fejedelem]], Lengyelország királya |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
* [[Alekszej Innokentyjevics Antonov]] ([[1896]] - [[1962]]) szovjet–orosz katonatiszt, hadseregtábornok |
* [[Alekszej Innokentyjevics Antonov]] ([[1896]] - [[1962]]) szovjet–orosz katonatiszt, hadseregtábornok |
||
* [[Meyer Lansky]] (eredeti nevén Majer Suchowliński, ([[1902]] |
* [[Meyer Lansky]] (eredeti nevén Majer Suchowliński, ([[1902]]−[[1982]]) amerikai [[maffia]]vezér |
||
* [[Czesław Niemen]] ([[1939]] |
* [[Czesław Niemen]] ([[1939]]−[[2004]]) lengyel progresszív rockénekes, zeneszerző |
||
* [[Olga Korbut]] ([[1955]] |
* [[Olga Valentyinovna Korbut|Olga Korbut]] ([[1955]] − ) négyszeres [[Olimpiai játékok|olimpiai]] bajnok tornász, a sportág megreformálója |
||
== Testvérvárosok == |
== Testvérvárosok és partnertelepülések== |
||
Hrodnának 9 várossal, egy városrészel és egy járással van testvérvárosi kapcsolata. Emellett további négy várossal kötött partneri együttműködési megállapodást.<ref>{{Cite web |url=http://grodno.gov.by/ru/main.aspx?guid=2081 |title=Testvér- és partnertelepülések a Hrodnai Városi Végrehajtó Bizottság honlapján (oroszul) |accessdate=2014-12-09 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20181009214812/http://grodno.gov.by/ru/main.aspx?guid=2081 |archivedate=2018-10-09 }}</ref> |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
===Testvérvárosok=== |
|||
== Lásd még == |
|||
⚫ | |||
*{{zászló|Litvánia}} [[Alytus]], [[Litvánia]] |
|||
*{{zászló|Izrael}} [[Askelón]], [[Izrael]] |
|||
*{{zászló|Lengyelország}} [[Białystok]], [[Lengyelország]] |
|||
*{{zászló|Oroszország}} [[Csebokszári]], [[Oroszország]] |
|||
*{{zászló|Litvánia}} [[Druskininkai]], [[Litvánia]] |
|||
*{{zászló|Oroszország}} [[Dzerzsinszk (Oroszország)|Dzerzsinszk]], [[Oroszország]] |
|||
⚫ | |||
*{{zászló|Szerbia}} [[Kraljevo]], [[Szerbia]] |
|||
⚫ | |||
*{{zászló|Oroszország}} [[Scsukino]] (Moszkva), [[Oroszország]] |
|||
*{{zászló|Oroszország}} [[Tuapszei járás]], [[Oroszország]] |
|||
===Partnertelepülések=== |
|||
*{{zászló|Litvánia}} [[Lazdijai]], [[Litvánia]] |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
⚫ | |||
== Kapcsolódó szócikkek == |
|||
* [[Grodnói unió]] |
* [[Grodnói unió]] |
||
==Jegyzetek== |
|||
{{jegyzetek}} |
|||
== Források == |
== Források == |
||
*[http://grodno.gov.by/be/main.aspx?guid=1571 Története a Hrodnai Városi Végrehajtó Bizottság honlapján belarusz nyelven)] {{Wayback|url=http://grodno.gov.by/be/main.aspx?guid=1571 |date=20150503231532 }} |
|||
{{források}} |
|||
==További információk== |
|||
== Külső hivatkozások == |
|||
*[http://grodno.gov.by A Hrodnai Városi Végrehajtó Bizottság honlapja] {{Wayback|url=http://grodno.gov.by/ |date=20120530122018 }} |
|||
{{commonskat|Hrodna}} |
|||
* |
*[http://globus.tut.by/grodno/index.htm Látnivalók (oroszul)] |
||
* |
*[https://web.archive.org/web/20060220195002/http://s13.ru/download/karta-grodno-64.gif Várostérkép] |
||
{{Nemzetközi katalógusok}} |
|||
⚫ | |||
{{Portál|Földrajz}} |
|||
⚫ | |||
{{Link FA|ru}} |
A lap 2024. április 8., 12:27-kori változata
Hrodna (Гроднa) | |||
Fájl:Hrodna Montage (2017).jpg | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Alapítás éve | 1128 | ||
Polgármester | Mecsiszlav Branyiszlavavics Hoj | ||
Irányítószám | 230000−230030, 231700 | ||
Körzethívószám | 815 | ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 361 115 fő (2024. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 2305 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 90–147 m | ||
Terület | 142,11[2] km² | ||
Időzóna | EET (UTC+2) | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Hrodna weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hrodna témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Hrodna vagy Horadnya (belaruszul: Гродна, lengyelül: Grodno, oroszul: Гродно, litvánul: Gardinas) nagyváros Fehéroroszország északnyugati részén, a litván és a lengyel határ közelében, a Nyeman folyó és a Laszoszna (Loszoszno) összefolyásánál. A Hrodnai terület és a Hrodnai járás székhelye.
Fekvése
Minszktől 250 km-re nyugatra fekszik, a lengyel határtól 17 km-re (Kuźnica Białostocka 22 km), a litván határtól 25 km választja el. Lakossága 2006-ban 320 ezer fő volt, ezzel az ország 5. legnépesebb városa. Területe 80 km².
Történelem
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D1%9E%D1%81%D0%BA%D1%96_%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%86_%D1%83_%D0%93%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B5.jpg/200px-%D0%9A%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D1%9E%D1%81%D0%BA%D1%96_%D0%BF%D0%B0%D0%BB%D0%B0%D1%86_%D1%83_%D0%93%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%BD%D0%B5.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/%D0%93%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D1%8F_1920.jpeg/200px-%D0%93%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%B4%D0%BD%D1%8F_1920.jpeg)
Hrodna ősi szláv alapítású város, a Várhegyen (Zamkovaja gora) folytatott ásatások gazdag anyagi kultúrát tártak fel a kora középkorból. A város első írásos említése 1128-ból származik (Horoden). A 12. században a Grodnói fejedelemség székhelye volt, a litván és a lengyel határhoz való közelsége révén nagy kereskedelmi és stratégiai jelentősége volt. A Fekete-Ruténiá-nak nevezett terület legnagyobb városa volt, a teuton lovagrend számos támadást intézett ellene (1284-ben el is foglalták). 1250 körül a litvánok hódították meg a Nyeman völgyét, véglegesen 1270-ben került a város uralmuk alá. Vitold litván nagyfejedelem 1376–1392 között Grodno fejedelme is volt (a város ekkoriban Litvánia második fővárosa volt), innen indultak a litván hadak 1410-ben a grünwaldi csatába a lovagrend ellen, ahová rengeteg fehérorosz vitéz kísérte őket és harcolt velük. 1389-ben a nagyfejedelemség területén elsőként itt engedélyezték a zsidók letelepedését, akik aztán hamarosan a város egyik meghatározó népcsoportjává váltak. Hrodna 1496-ban kapott teljes magdeburgi városi jogokat.
A 16. században a lengyel–litván államszövetség egyik legfontosabb városa lett, Báthory István fejedelem itt építette fel reneszánsz stílusú palotáját (itt is halt meg 1586-ban) és a szejmnek is számos alkalommal adott otthont. A 17−18. században Hrodna hanyatlásnak indult a gyakori háborúk (1655–1658 között az oroszok majd a svédek foglalták el, az északi háborúban számos alkalommal cserélt gazdát), a feudális anarchia és az 1709–1710-es pestisjárvány miatt. Négy alkalommal (1675, 1720, 1750, 1782) tűzvész is pusztította a várost. Az 1770-es évektől megindult a lassú iparosítás, számos manufaktúra létesült, kis ideig orvosi akadémia is működött itt (1775−1781 között), amely a mai Fehéroroszország leghíresebb orvosi egyeteme elődjének tekinthető.
1793. május 27-én itt ülésezett a régi Lengyelország utolsó rendi országgyűlése (szejm), melynek legfontosabb határozata a nagy szejm által megalkotott május 3-i alkotmány hatálytalanítása volt. 1794-ben Tadeusz Kościuszko felkelésének egyik központja volt. 1795-ben a cári Oroszországhoz került, 1801-ben kormányzósági székhely lett. A lakosság nagy része üdvözölte az 1812. július 2-án bevonuló francia katonákat, Napóleon császár Hrodnát ekkor a rövid életű Litván Nagyhercegség fővárosává tette. Az 1830-as és 1863-as lengyel felkelésekben jelentős szerepet játszott a város. A jobbágyfelszabadítás (1861) és a Szentpétervár–Varsó-vasútvonal megépülése (1862) után gyors fejlődésnek indult, főként az élelmiszer-, fa- és dohányipar honosodott meg. 1887-ben 26 ezer, 1910-ben pedig már 65,5 ezer lakosa volt. A régi városrészek egy részét 1885-ben egy tűzvész pusztította el.
1915. augusztus 21-én a császári német hadsereg elfoglalta a várost, és egészen 1919-ig megszállás alatt tartotta. Ekkor az antant határozatával Lengyelországnak adták át. A Vörös Hadsereg 1920-ban 4 hónapra elfoglalta ugyan, de az 1921-es rigai szerződés értelmében Lengyelországhoz került. A két háború között gazdasága hanyatlásnak indult és közigazgatási központi szerepe is megszűnt. Népessége 1931-re 49 ezerre csökkent (ekkoriban lakosságának többsége zsidó és lengyel volt).
1939 szeptemberében a Szovjetunióhoz került (a lengyelek 4 napon át védték várost, a Vörös hadsereg szeptember 24-én foglalta el). 1941. június 24-én az előrenyomuló hitleri német hadsereg foglalta el. A zsidó lakosság nagy részét megölték, de Hrodna – más belarusz városokhoz képest – kisebb károkat szenvedett, belvárosa viszonylag épen megmaradt. A város környékén intenzív partizánmozgalom folyt. A szovjetek 1944. július 16-án foglalták vissza Hrodnát, majd 1944 szeptemberében területi székhellyé tették. A háború után számos új üzemet (textilkombinát, cipőgyár stb.) létesítettek, sokoldalú ipari központtá vált. Lakossága főként az 1970-es évek óta növekszik gyorsan (1965-ben 98 ezer; 1980-ban már 202 ezer lakosa volt), a népességnövekedés napjainkban is tart. 2003-ban nagyszabású műemlék-restaurációba kezdtek, ma Hrodna az ország egyik leglátogatottabb műemlékvárosa.
Gazdaság, oktatás
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/26/Zavodazot.jpg/220px-Zavodazot.jpg)
Hrodna fontos iparváros, elsősorban könnyűiparáról nevezetes. Sokoldalú textilipara (finomposztógyártás, konfekcióipar), könnyűvegyipara (műszálgyártás, nitrogénműtrágya-gyártás) és élelmiszeripara (például sörgyár) van. Gépipara kardántengelyek és szerszámgépeket gyárt. Meg kell említeni még bőr-, fa-, dohány-, üveg- és építőanyag-iparát is. Hrodnában 3 egyetem (Hrodnai Állami Egyetem, Orvosi Egyetem, Mezőgazdasági Egyetem) működik.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e9/Belarus-Hrodna-New_and_Old_Castles-1.jpg/220px-Belarus-Hrodna-New_and_Old_Castles-1.jpg)
Nevezetességek
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/91/Grodno_katedra.jpg/220px-Grodno_katedra.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bb/Kalozha.jpg/220px-Kalozha.jpg)
Hrodna rendkívül gazdag műemlékekben. Az ásatások 12. századi erődítményt tártak fel és ebből az időből származik az ország egyik legértékesebb műemléke, a Szent Borisz és Gleb-templom, más néven Boriszoglebszkaja-templom vagy Kalozsa-templom (Vszevolod fejedelem két fia, Borisz és Gleb építtette, róluk nevezték el), amely középkori freskóiról is híres.
A szintén 12. századi vártemplom v. Alsó-templom (Pridvornaja v. Nyizsnyaja cerkov) csak romokban maradt fenn, a Nyeman fölé magasodó Régi kastély (Sztarij zamok) területén. A régi vártól északra, egy másik dombon találjuk az 1730−1750-es években épített királyi palotát, az Új kastélyt (Novij Zamok), amely a második világháborúban súlyos károkat szenvedett, közelében áll a jellegzetes tűztorony. A városközpontban számos értékes templomot találunk, így az 1720−1751 között épült Istenanya-templomot (cerkov Rozsgyesztva Bogorogyici), a Brigitta-nővérek barokk kolostortemplomát (1642) és a legismertebbet, a főtéren (Szovjetszkaja ploscsagy) álló Szt. Ferenc-templomot és volt jezsuita kolostort, amely 1678−1705 között épült. A Nyeman bal partján áll a ciszterciták kolostora és Szentkereszt-temploma (17−18. század), vele szemben a jobb parton pedig a ferencesek Istenanya-temploma (1635). Az elhanyagolt állapotú zsinagóga a 19. század végén, a modern városi drámai színház az 1980-as években épült. Az ország elsőként létrehozott állatkertje szintén Hrodnában található.
Ismert hrodnaiak
- IV. Kázmér lengyel király (1427−1492) Litvánia nagyhercege és Lengyelország királya
- Kornyáti Bekes Gáspár (1520−1579) erdélyi politikus, hadvezér
- Báthory István (1533−1589) erdélyi fejedelem, Lengyelország királya
- Lazar Markovics Zamenhof (1859−1917) szemészorvos, filológus, az eszperantó nyelv nyelvtervezetének megalkotója
- Wilfrid Michael Voynich (1865−1930) lengyel forradalmár
- Alekszej Innokentyjevics Antonov (1896 - 1962) szovjet–orosz katonatiszt, hadseregtábornok
- Meyer Lansky (eredeti nevén Majer Suchowliński, (1902−1982) amerikai maffiavezér
- Czesław Niemen (1939−2004) lengyel progresszív rockénekes, zeneszerző
- Olga Korbut (1955 − ) négyszeres olimpiai bajnok tornász, a sportág megreformálója
Testvérvárosok és partnertelepülések
Hrodnának 9 várossal, egy városrészel és egy járással van testvérvárosi kapcsolata. Emellett további négy várossal kötött partneri együttműködési megállapodást.[3]
Testvérvárosok
Nyírbátor, Magyarország
Alytus, Litvánia
Askelón, Izrael
Białystok, Lengyelország
Csebokszári, Oroszország
Druskininkai, Litvánia
Dzerzsinszk, Oroszország
Himki, Oroszország
Kraljevo, Szerbia
Limoges, Franciaország
Scsukino (Moszkva), Oroszország
Tuapszei járás, Oroszország
Partnertelepülések
Kapcsolódó szócikkek
Jegyzetek
- ↑ Численность населения на 1 января 2024 г. и среднегодовая численность населения за 2023 год по Республике Беларусь в разрезе областей, районов, городов, поселков городского типа. National Statistical Committee of the Republic of Belarus, 2024. március 28.
- ↑ «Дзяржаўны зямельны кадастр Рэспублікі Беларусь»[halott link] (па стане на 1 студзеня 2010 г.)
- ↑ Testvér- és partnertelepülések a Hrodnai Városi Végrehajtó Bizottság honlapján (oroszul). [2018. október 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. december 9.)
Források
- Története a Hrodnai Városi Végrehajtó Bizottság honlapján belarusz nyelven) Archiválva 2015. május 3-i dátummal a Wayback Machine-ben
További információk
- A Hrodnai Városi Végrehajtó Bizottság honlapja Archiválva 2012. május 30-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Látnivalók (oroszul)
- Várostérkép