Psalmus Hungaricus (Kodály)
Kodály Zoltán Psalmus Hungaricus (magyarul: Magyar zsoltár) című művét Budapest Székesfőváros Tanácsa felkérésére komponálta Pest, Buda és Óbuda egyesítésének 50. évfordulójára. A mű szövegét Kecskeméti Vég Mihály Könyörgés hamis atyafiak ellen. Vigasztalódás Istenben. című zsoltárfordítása képezi, mely a zsoltárok könyvében szereplő 55. zsoltár (a héber számozásban az 54.) szabad fordítása. A mű egyszerre reflektál a Dávid korabeli eseményekre, a Kecskeméti Vég Mihály idejében zajló háborúkra, illetve az első világháború elvesztésére és a trianoni békeszerződésre.
Psalmus Hungaricus | |
oratórium | |
![]() | |
A Psalmus Hungaricus kottájának részletét ábrázoló mozaik a M4-es metró Kálvin téri állomásán | |
Zeneszerző | Kodály Zoltán |
Keletkezés | 1923 |
Ősbemutató | 1923. november 19. Pesti Vigadó |
Megjelenés | 1923 |
Időtartam | 23 perc |
Bemutatása
szerkesztésA mű bemutatójára 1923. november 19-én került sor a Pesti Vigadóban Pest, Buda és Óbuda 1873-as egyesítésének 50. évfordulója alkalmából. A koncerten a Psalmus Hungaricus mellett bemutatták Dohnányi Ernő Ünnepi nyitányát (Op. 31.) és Bartók Béla táncszvitjét (Sz. 77., BB 86a), de felcsendült Liszt Ferenc XIV. magyar ábrándja és Hector Berlioz Rákóczi-indulója is. A Palestrina Kórust Dohnányi Ernő vezényelte.
Szerkezete
szerkesztésA zsoltárfordítás 22 versszakából Kodály csak 17-et használ fel. Az első versszakot többször, egyfajta refrénként alkalmazza. Bár a műfaj oratórium, az egész mű egy nagy rondótémára épül.
Az első tétel elején egy rövid zenekari előjátékot követően a kórusos bevezetője következik. A tenor monológját, ahogy a görög drámákból ismerős lehet, időnként megszakítják a kórus megjegyzései. Amikor a próféta az ártatlanok bukásáról énekel, akkor a női kar egy szokatlan lamentációval reagál. A drámai monológ, amelyet a tenor énekel, folytatódik majdnem a tétel fináléjáig, amikor a kórus kitör egy monumentális lezárásra.
A második tétel szünet nélkül (attacca) követi az elsőt, egy ellentétes, elmélkedő hangulattal, melyet klarinét és hegedű hosszú szólói, a hárfa és a vonósok csillogó pizzicato háttérzenéje jellemez. A tenor egy lírai, vágyakozó szólóval tér vissza, amely ötvözi a lelkesedést és a gyengédséget.
A záró tétel elsősorban a kórus harcias fellengzősségéről és dacolásáról szól. A mű egy csendes imával fejeződik be.
Bár Kodály soha nem idézi pontosan a magyar népdalokat a Psalmusban, a népi pentatonikus motívumokat plágális kadenciákkal ötvözi, mely ezt zeneművet intenzív nemzeti élménnyé teszi a magyarok nemzedékeinek számára. Kodály valódi mesterművét, a Psalmus Hungaricust ritkán adták elő vagy rögzítették Magyarországon kívül.
Hatása
szerkesztés- Kecskeméten a Kossuth téren a zeneszerző születésének 125. évfordulója alkalmából felavatták Szemők Zsuzsa Psalmus Hungaricus című szobrát.
- Az M4-es metró Kálvin téri állomásán a mű kottájának és szövegének egy-egy részletét ábrázoló hatalmas mozaikborításokat alkottak.
Hangszerelése
szerkesztés1 tenor, vegyes kar, gyermekkórus (tetszés szerint), orgona, 3 fuvola, 2 oboa, 2 klarinét, 2 fagott, 4 kürt, 3 trombita, 3 harsona, üstdob, hárfa és vonós hangszerek.
Előadása – a tempóválasztástól függően – körülbelül 23 percet vesz igénybe.
Szövege
szerkesztés
Mikoron Dávid nagy búsultában, Istenem Uram, kérlek tégedet, Csak sírok, rívok nagy nyavalyámban, Hogyha énnékem szárnyam lett volna, Akarok inkább pusztában laknom, Éjjel és nappal azon forgódnak, Egész ez város rakva haraggal, Gyakorta köztük gyűlések vannak, Keserűségem annyi nem volna, |
De barátimnak az kit vélek volt, Keserű halál szálljon fejére, Én pedig, Uram, hozzád kiáltok, Te azért lelkem, gondolatodat, Igaz vagy, Uram, ítéletedben, Az igazakat te mind megtartod, Ha egy kevéssé megkeseríted, Szent Dávid írta az zsoltárkönyvben, |
Kotta
szerkesztésPiù tranquillo
Források
szerkesztés- Eősze, László. Kodály Zoltán, Kis Zenei Könyvtár 37.. Budapest: Gondolat (1967)
- Király, Katalin. Ének-Zene 10.. Szeged: Mozaik (2007). ISBN 9789636976217
- Király, Katalin. Ének-Zene 8.. Szeged: Mozaik (2018). ISBN 9789636974893
- Psalmus Hungaricus. Kecskeméti Cantus Nobilis Kórus. (Hozzáférés: 2019. március 25.)[halott link]
További információk
szerkesztés- Országos Egyesített Kórus, Budafoki Dohnányi Zenekar, vezényel:Hollerung Gábor: Kodály Zoltán: Psalmus Hungaricus. Énekel az Ország. Művészetek Palotája, Budapest, 2013. május 19.
- Tóth, Aladár (1923). „Kodály és Psalmus Hungaricusa”. Nyugat 1923 (24). (Hozzáférés: 2019. március 25.)
- Haiman György: Kner Imre és a Psalmus Hungaricus; Kner Ny., Békéscsaba–Gyoma, 1976Hollerung, Gábor: A megválaszolt kérdés - Kodály Zoltán: Psalmus Hungaricus, 2010. (Hozzáférés: 2019. március 25.)