Pristina
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
Pristina (albánul Prishtinë / Prishtina; szerbül: Приштина / Priština) Koszovó fővárosa, egyben legnépesebb települése. Az ENSZ ellenőrzése alatt áll.
Pristina | |||
![]() | |||
Balról jobbra: Panorámakép, Toronyóra, Skanderbeg Tér, Nemzeti Könyvtár, Újjászületés Emlékmű, Parlament, Nemzeti Múzeum és egy esti panorámakép | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Körzet | Pristina körzet | ||
Polgármester | Përparim Rama | ||
Irányítószám | 10000 | ||
Körzethívószám | 38 | ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 198 897 fő (2011)[1] | ||
– elővárosokkal | 550 000 fő | ||
Népsűrűség | 661 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 652 m | ||
Terület | 854 km² | ||
Időzóna | CET (UTC+1) | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Pristina weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Pristina témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/Prishtina_maj_2005.jpg/250px-Prishtina_maj_2005.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/Bibloteka_Komb%C3%ABtare_e_Kosov%C3%ABs.jpg/250px-Bibloteka_Komb%C3%ABtare_e_Kosov%C3%ABs.jpg)
A város Koszovó kulturális, ipari és irányítási központja, székhelye a Pristinai Egyetemnek, valamint itt van Koszovó egyik legtöbbet használt repülőtere, a Pristina nemzetközi repülőtér.
Népessége
szerkesztésA városnak több mint 200 ezer lakosa van, ezek többsége albán nemzetiségű, emellett laknak még itt szerbek, bosnyákok, cigányok is.
Történelem
szerkesztésA középkorban István Milutin szerb király (uralkodott: 1282–1321) székhelye volt a város. 1389. június 28-án itt zajlott a rigómezei csata, amely a szerbek vereségével végződött. A főváros ezután egészen 1459-ig Szendrő vára volt.
A török időkben a Koszovói vilajet része volt. Az 1880-as években kiépítették a Szaloníki-Mitrovica vasutat, amelynek egyik állomása a város lett.
1912-ben Szerbia része lett. Az első világháborúban 1914-ben osztrák–magyar csapatok szállták meg és csak 1918-ban került vissza Szerbiához.
A második világháború idején Albánia része lett, így Olaszország megszállása alá került. 1943-ban az olasz csapatok helyére németek érkeztek. 1944-ig, a jugoszláv partizánok megérkezéséig az ő fennhatóságuk alá tartozott. A kommunista Jugoszlávia idején ismét Szerbia része, 1964-től a Koszovói Autonóm Köztársaság fővárosa volt. 1989-ben Slobodan Milošević megszüntette a tartomány autonómiáját és Szerbiához csatolta. 2008. február 17-től az önálló és független Koszovó fővárosa lett.
A 2015 elején kirobbant politikai válság után sokan hagyták el a várost és menekültek Európa több országába.[2]
Éghajlata
szerkesztésHónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rekord max. hőmérséklet (°C) | 15,8 | 20,2 | 26,0 | 29,0 | 32,3 | 36,3 | 39,2 | 36,8 | 34,4 | 29,3 | 22,0 | 15,6 | 39,2 |
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | 2,4 | 5,5 | 10,5 | 15,7 | 20,7 | 23,9 | 26,4 | 26,7 | 23,1 | 17,1 | 10,1 | 4,1 | 15,6 |
Átlaghőmérséklet (°C) | −1,3 | 1,1 | 5,0 | 9,9 | 14,7 | 17,8 | 19,7 | 19,5 | 15,9 | 10,6 | 5,1 | 0,4 | 9,9 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | −4,9 | −2,8 | 0,2 | 4,2 | 8,5 | 11,4 | 12,5 | 12,3 | 9,4 | 5,0 | 0,9 | −3,1 | 4,5 |
Rekord min. hőmérséklet (°C) | −27,2 | −24,5 | −14,2 | −5,3 | −1,8 | 0,5 | 3,9 | 4,4 | −4,0 | −8,0 | −17,6 | −20,6 | −27,2 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 39 | 36 | 39 | 49 | 68 | 60 | 52 | 44 | 42 | 45 | 68 | 56 | 598 |
Havi napsütéses órák száma | 70 | 96 | 143 | 184 | 227 | 246 | 299 | 289 | 225 | 173 | 96 | 70 | 2118 |
Forrás: Republic Hydrometeorological Service of Serbia |
Média
szerkesztésA város Koszovó médiacentruma is. Itt vannak az ország rádiós és televíziós központjai: az RTK, a Radio Kosova, a Radio Blue Sky, a TV 21 és a KTV.
Újságok
szerkesztésKoha Ditore, Zeri, Bota Sot, Epoka e Re, Kosova Sot, Express és Lajmi.
Látnivalók
szerkesztésOktatás
szerkesztésA Pristinai Egyetem, amely 1970-ben alakult, a legmagasabb fokú oktatási intézmény Koszovóban, 13 kara van. Pristinában tudományos és művészeti akadémia is működik.
Politika
szerkesztésKoszovó parlamentje a városban van.
Testvérvárosok
szerkesztésJegyzetek
szerkesztés- ↑ Municipal Profile 2018 –Prishtinë/Priština Region (angol nyelven). Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet, 2018. (Hozzáférés: 2023. március 28.)
- ↑ Szerbiában is koszovói menekültek tömegére csaptak le. HVG, 2015. február 6.