Korea Train eXpress
A Korea Train eXpress vagy rövidítve a KTX, nagysebességű vasúthálózat Dél-Koreában. Jelenleg három vonalból áll, (Kjongbu KTX, Honam KTX, Szuszo ( ) nagysebességű vasútvonal), a többi szakasz, illetve további vonalak kiépítése folyamatos.
Korea Train eXpress | |
![]() | |
![]() | |
Adatok | |
Ország | ![]() |
Helyszín | Dél-Korea |
Átadás | 2004 |
Megszűnés éve | nincs |
Hálózat hossza | 875 km |
Nyomtávolság | 1435 mm |
Maximális sebesség | 305 km/h |
Üzemeltető | |
Üzemeltető | Korail |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Korea Train eXpress témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A legelső vonatok legnagyobbrészt a francia TGV Réseau alapján készültek. Maximális sebességük 350 km/h, de csak 300 km/h-val közlekednek.[1][2][3][4] A járatokat a Korail üzemelteti. A vasút 2004. április 1-jén nyílt meg az utazóközönség számára, hossza jelenleg 877 km.[5]
2016. december 9-én adták át a Szuszo ( ) nagysebességű vasútvonalat, mely a Kjongbu nagysebességű vasútvonal alternatívája, a Szuszo ( )–Puszan ( ) útvonalat 2 óra 9 perc alatt teszi meg.[6]
Történet
szerkesztésA koreai nagysebességű vasút eredetileg a Szöul és Puszan közötti forgalmi túlterheltséget volt hivatott enyhíteni. 1982-re a két város közötti térségbe tömörült Dél-Korea lakosságának csaknem 66%-a és összpontosult az országos teherforgalom 70%-a és személyforgalom 66%-a. Két tanulmány a városok közötti autópálya és vasút túlterheltségét egy új nagysebességű vasútvonal építésével javasolta megoldani: erre a következtetésre jutott egy 1972–1974 között készült tanulmány, amelyet a francia SNCF és a japán Japan Railway Technical Service szakemberei dolgoztak ki, és egy 1978–1981 között készült tanulmány, amelyet a koreai KAIST egyetem adott ki a régió teherforgalmára összpontosítva. A koreai kormány a tanulmányok javaslatát figyelembe vége foglalta bele a nagysebességű vasút tervét a Szöul és Tedzson közötti kezdeti szakaszon az 1982–1986-os ötéves tervbe.[7]
Az 1983–1984-ben elkészített megvalósíthatósági tanulmány 90 különféle nyomvonalat vizsgált meg, amely legalább 7 és legfeljebb 11 állomást kötött volna össze. A végleges nyomvonalat 1991-ben határozták meg, a projekt költségét 5,8 billió dél-koreai vonra becsülték, ebből 4,6 billió von az infrastruktúra és 1,2 billió a gördülőállomány becsült ára volt. Az építkezés végül 1992. június 30-án kezdődött.[8][9]
Járművek
szerkesztésJegyzetek
szerkesztés- ↑ 코레일 "KTX 최고시속 305㎞까지 올린다" (koreai nyelven nyelven). Chosun Ilbo, 2008. november 26. (Hozzáférés: 2010. február 23.)[halott link]
- ↑ <분수대> 속도 (koreai nyelven nyelven). Joongang Ilbo, 2008. november 28. [2013. június 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. február 23.)
- ↑ 코레일 “KTX 최고시속 305㎞까지 올린다” (koreai nyelven nyelven). Dong-a Ilbo, 2008. november 26. (Hozzáférés: 2010. február 23.)[halott link]
- ↑ Railroad Information. Korail Korean Railroad. (Hozzáférés: 2008. január 8.)
- ↑ High Speed Lines in the World (angol nyelven). uic.org, 2021 [last update]. (Hozzáférés: 2023. június 26.)
- ↑ Suseo High Speed Railway Opens December 9. Korea Tourism Organisation, 2016. november 21. [2022. április 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. november 23.)
- ↑ Cso és Csung 2008 11–14. o.
- ↑ Szut 2008 56. o.
- ↑ Cso és Csung 2008 14–15. o.
Források
szerkesztés- ↑ Cso és Csung 2008: Cso Namgon – Csung Dzsinkju: High Speed Rail Construction of Korea and Its Impact. (angolul) Anjang: Korea Research Institute for Human Settlements. 2008. = KRIHS Special Report, 12. ISBN 978-89-8182-566-9 arch Hozzáférés: 2021. augusztus 13.
- ↑ Szut 2008: Szut Szunduk: Risk Management in a Large-Scale New Railway Transport System Project: Evaluation of Korean High Speed Railway Experience. (angolul) IATSS Research, XXIV. évf. 2. sz. (2000) 53–63. o. doi Hozzáférés: 2021. augusztus 13.
További információk
szerkesztés- About > General Information > Other - i Tour Seoul. visitseoul.net, 2011 [last update]. [2010. június 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. július 24.)
- Hochgeschwindigkeitszüge in Südkorea. hochgeschwindigkeitszuege.com, 2011 [last update]. (Hozzáférés: 2011. július 24.)
- JRTR Issue 40: Transportation Revolution, the Korean High-Speed Railway (angolul)