Józsefvárosi pályaudvar (Budapest)
A Józsefvárosi pályaudvar Budapest egyik fejállomása volt a VIII. kerületben, a Fiumei úton. A Magyar Államvasutak első fejpályaudvaraként nyílt meg 1867-ben, forgalma a 2005-ös menetrendváltással szűnt meg. Eredetileg teherforgalmat, majd elsősorban észak felé közlekedő személyforgalmat szolgált ki. Épületeinek egy része máig áll, a helyére épített Sorsok Háza múzeum megnyitása évek óta várat magára.[2]
Józsefvárosi pályaudvar | |
![]() | |
A felvételi épület 2006-ban készült fotón[1] | |
Ország | Magyarország |
Hely | Budapest VIII. kerülete |
Névadó | (kisváros és szlovákiai község) |
Állomáskód | PF |
UIC állomáskód | 5510041 |
Megnyitás | 1867 |
Bezárás ideje | 2005. december 10. |
Felhasználási terület | |
Része ennek | Magyarország vasúti közlekedése |
Időzóna | közép-európai idő |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Józsefvárosi pályaudvar témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Története
szerkesztésA MÁV első pályaudvara volt, amelyet a társaság elődjének államosításakor, 1867-ben adtak át a forgalomnak. Az első neve a Losonci pályaudvar volt, 1882-ben már Budapest,[3] majd az 1900-as évek elejétől Északi pályaudvarnak nevezték. 1867–1885 között az államvasutak budapesti főpályaudvaraként működött, ezt követően adta át a helyét a szintén a VIII. kerületben épült, nagyobb, korszerűbb Keleti pályaudvarnak.
Még a MÁV elődje, az Északi Vasút kezdte el építeni, elsősorban áruszállítási célokra. Tisza Lajos miniszter már 1872-ben előterjesztést készített a személyforgalom eltereléséről és a pályaudvar „árupályaudvarrá” alakításáról. A reprezentatív MÁV Központi Pályaudvar (a mai Keleti) 1884-es megnyitását követően 1885–1936 között kizárólag teherpályaudvarként működött. Ezt követően a Keleti pályaudvart kisegítve, személyszállítási funkciókat is ellátva üzemelt évtizedeken át. Az 1990-es években a Budapest belső városrészeiről eltűnő ipar, a hanyatló áruforgalom megpecsételte a sorsát. A teherforgalom 2003 óta Soroksár-Terminál állomásra érkezik, a személyvonatok pedig 2005. december 11-étől a Keleti pályaudvarra és Kőbánya-Kispest állomásra futnak be. Az utolsó személyvonat 10-én este 19:40-kor[4] gördült ki a pályaudvarról Kunszentmiklós-Tass felé.
A Kőbányai út északi oldalán 1993-2014 között üzemelt, a feketekereskedelméről elhíresült Négy Tigris piacról az árusok jelentős része az út déli oldalán elterülő egykori Ganz–MÁVAG gyártelep 1988 óta kiürült üzemcsarnokaiba költözött át.[5] 2021 végén megkezdték a pályaudvar megmaradt romos épületeinek és vágányainak teljes felszámolását.
Jelene
szerkesztésA pályaudvaron 2014 tavaszára Sorsok Háza néven egy holokauszttal kapcsolatos oktatási és emlékközpontot tervezett nyitni a kormány,[6] azonban a beruházás azóta sem valósult meg.[7][8][9][10]
A pályaudvar vasúti területének hasznosítására több terv is született, többek közt strandfürdőt [11] és sportközpontot (Sándor Károly Labdarúgó Akadémia új utánpótlás-nevelési központja)[12] is terveztek a helyére. Bár a labdarúgó akadémia központjára kihirdetett közbeszerzés sikeresen lezárult, 2023. szeptember 5-én a kormány több más beruházással együtt visszavonta.[13][14] (2023-ban adták át a sportközpontot.[15])
A vágányhálózatot és felsővezetéket már régen elbontották, 2021-ben mégis személyzet nélküli állomásként volt nyilvántartva, a kiszolgálása a bejárati váltókörzet maradványáig Ferencváros felől az összekötő vágányon vagy Kőbánya felső felől lehetséges, külön végrehajtási utasítás alapján.[16][17]
Tömegközlekedés
szerkesztésAutóbusz
szerkesztésTrolibusz
szerkesztésVillamos
szerkesztésJegyzetek
szerkesztés- ↑ Az épület helyén a régesrég felépült, ám még ma is üres Sorsok Háza áll.
- ↑ https://24.hu/kozelet/2019/03/02/sorsok-haza-schmidt-maria-koves-slomo/
- ↑ Budapest Közlöny, 16. évfolyam, 256. szám: Menetrend a budapest–szabadkai vonal és a kis-kőrösi–kalocsai szárnyvonal számára. Budapesti Közlöny (az Arcanumon), 1882. november 8. (Hozzáférés: 2022. február 20.)
- ↑ Józsefváros Anno
- ↑ Ganz-MÁVAG piac - Index.hu, 2018.09.15.
- ↑ HVG, 2013-09.12.
- ↑ NOL, 2015.03.04.
- ↑ Holokauszt-látványpark? A Sorsok Háza a tűzzel játszik, ha a gyors borzongásra épít. HVG, 2018. október 2.
- ↑ 2022-ben nyithat ki a Sorsok Háza. 444.hu
- ↑ A választások után nyílhat meg a Sorsok Háza. Népszava
- ↑ Délibáb marad a józsefvárosi strand. Magyar Nemzet, 2023. június 11. (Hozzáférés: 2023. október 11.)
- ↑ Épülhet a sportközpont a Józsefvárosi pályaudvar elhagyatott területén. PestBuda, 2022. február 8. (Hozzáférés: 2023. október 11.)
- ↑ Visszavonta a kormány a terveket, semmi nem lesz a Józsefvárosi pályaudvar rendezéséből. Józsefvárosi újság, 2023. szeptember 9. (Hozzáférés: 2023. október 11.)
- ↑ Magyar Közlöny 2023. évi 125. szám pp. 47, 2023. szeptember 5. (Hozzáférés: 2023. október 11.)
- ↑ https://www.mtkbudapest.hu/hu/hirek/hivatalosan-is-atadtak-a-sandor-karoly-labdarugo-akademia-uj-kozpontjat2
- ↑ Ferencváros állomás végrehajtási utasítás (pdf) pp. 21. MÁV Zrt., 2021. december 12. (Hozzáférés: 2023. október 11.)
- ↑ Kőbánya felső állomás végrehajtási utasítás (pdf) pp. 13. MÁV Zrt., 2021. december 12. (Hozzáférés: 2023. október 11.)
Források
szerkesztés- ↑ HVG, 2013-09.12.: Holokauszt-emlékhely lesz a józsefvárosi pályaudvaron. HVG, 2013. szeptember 12. (Hozzáférés: 2015. március 3.)
- ↑ NOL, 2015.03.04.: Czene Gábor: Megnyit végre a Sorsok Háza?. NOL, 2015. január 28. (Hozzáférés: 2015. március 4.)
További információk
szerkesztés- Budapest tömegközlekedési térképe
- Legát Tibor: Állomásról állomásra XI.: Hosszú agónia (Budapest-Józsefváros). Archiválva 2020. november 25-i dátummal a Wayback Machine-ben Magyar Narancs. 2005. december. 10.
- vasutallomasok.hu
- Budapest-Józsefváros pályaudvarral foglalkozó oldal (archív, 2009. december 17-i állapot)
- Zöldi Péter: Józsefváros újból a figyelem kereszttüzében