Holdfogyatkozás
A holdfogyatkozás csillagászati jelenség, amelynek során a Hold részben vagy egészen a Föld árnyékába kerül. Akkor jön létre, ha a Föld a Nap és a Hold között van, és a Föld árnyéka vagy félárnyéka a Holdra vetül. A fogyatkozás akkor lehetséges, ha a Hold oppozíció, másképpen mondva telihold fázis közelében tartózkodik.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e9/Lunar_eclipse_hu.svg/400px-Lunar_eclipse_hu.svg.png)
(nem méretarányos)
Nem parallaktikus jelenség, azaz a Földről és az űrből is mindenhonnan látható, ahonnan a Hold éppen akkor látható.[1]
A legfeltűnőbb égi jelenségek közé tartozik, hiszen szabad szemmel is jól látható az égbolton. Korábban a történelemben baljós jelként tartották számon, egyes népeknél egyenesen rettegtek tőle. Az ókorban a csillagász papok tartották számon a Hold fény-árnyék változásait, például Mezopotámiában a hónapok számlálása a hold-perióduson, amely 29,5 nap, alapult.[2]
A fogyatkozás típusai
szerkesztés- A teljes holdfogyatkozás során a Hold teljesen a Föld árnyékába kerül. Ilyenkor azonban mégsem sötétedik el teljesen a holdkorong, hanem fénye narancsvörösre változik amiatt, hogy a földi légkörön szóródó fény halvány derengést teremt a teljes sötétség helyett.
- Részleges holdfogyatkozásról beszélünk, ha a Hold csak részben lép be a Föld árnyékának belső részébe, az umbrába (lásd jobboldalt a képen). Ilyenkor a Föld szürke árnyékot vet a Hold felszínének egy részére.
- A külső árnyék (vagy penumbra) az a térrész, ahol a Föld a Nap fényének csak egy részét takarja ki.
- A teljes penumbrális fogyatkozás esetén a Hold a penumbrán úgy halad át, hogy a teljes felülete bekerül ebbe a félárnyékos részbe, de nem lép be az umbrába.
Japán, 2011 december
- A részleges penumbrális fogyatkozás az, amikor a Hold csak az árnyék külső részébe lép be, ám a felszínét ekkor sem takarja el teljesen a penumbra. Ez a jelenség nem túl látványos, hisz alig változik a Hold fénye, néhány esetben a visszavert fény kissé sárgás színt kap a megfigyelések szerint.[3]
Kék Hold
szerkesztésA kék Hold (angolul Blue Moon) azt jelenti, hogy egy adott hónapban kétszer van telihold. A Hold színéhez az elnevezésnek nincs köze.[4]
Mivel a holdfázisok gyakorlatilag bármely dátumra pontosan kiszámíthatók, meghatározható az is, hogy mikor volt, illetve mikor lesz kék Hold. A számítás során figyelembe kell venni az időzónát is.[5]
Kék Hold | Hónapon belüli első időpont | Hónapon belüli második időpont |
---|---|---|
2023. augusztus | augusztus 1., kedd 20:33:26 | augusztus 31., csütörtök 3:37:05 |
2026. május | május 1., péntek 19:24:43 | május 31., vasárnap 10:46:46 |
2028. december | december 2., szombat 2:41:40 | december 31., vasárnap 17:49:45 |
Vérhold
szerkesztésA vérhold, vörös Hold (angolul Blood Moon) jelenség holdfogyatkozáskor lép fel, az ilyenkor barnás-narancsos színben pompázó Holdra utal.[6]
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ Teljes holdfogyatkozás jön pénteken
- ↑ Lajos, Bartha: Nap- és holdfogyatkozások a történelemben | csillagaszat.hu (hu-HU nyelven). www.csillagaszat.hu. (Hozzáférés: 2018. július 30.)
- ↑ Amikor az égitestek egymást takarják
- ↑ https://index.hu/tudomany/2017/12/27/januarban_olyanokat_fog_muvelni_a_hold_amit_csak_nagyon_ritkan/
- ↑ Telihold naptár
- ↑ Diána, Bartha,. „150 éve nem látott Szuper Kék Vérhold jelenség”, ELTE Online, 2018. január 31. (Hozzáférés: 2018. augusztus 2.) (hu-HU nyelvű)
Források
szerkesztés- Holdfogyatkozás
- Miért van több napfogyatkozás, mint holdfogyatkozás?, Csillagászat.hu, 2007. szeptember 5.
- Árnyékjelenségek
További információk
szerkesztés- Holdfogyatkozások időpontjai
- NASA: Holdfogyatkozások időpontjai
- Teljes holdfogyatkozás, 2018. július 27., videó
- Holdnaptár