Bábszínház
A bábszínház vagy bábjáték a színjátszás egyik legősibb formája, amelyet minden kor új hagyományokkal gazdagított. Az előadások eszközei, a bábok is nagy változatosságot mutatnak.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/05/Burattini_ca_1770.jpg/220px-Burattini_ca_1770.jpg)
Története
szerkesztésAfrikában, Kínában és Indiában már nagyon régen is bábokkal elevenítették meg a különböző mondákat és vallási történeteket. Az indiai bábjátékok, melyeknek létezésükről már az i. e. 1. évezred előttről származó Mahábhárata eposz is tudósít, és későbbi változatai, a Rámájanát dolgozták fel (ramikák, Ráma-játék), vagy az indonéz szigetvilágban ma is élő wayang (mindkettőnél pálcás bábokat használtak). Régi, európai játék, a betlehemi játék, egyik főszereplőjéről, Máriáról kapta a nevét a marionett is. A reneszánsz korban kezdett elkülönülni a népi és az udvari bábszínház. A népi bábjátszás (betlehemezés, bábtáncoltatás) mellett egyik fő forma a vásári bábjáték. A 18. századi Japánban Bunraku-bábokkal játszották el a történeteket, amiket egy mesélő adott elő, aki a színpad szélén, egy magaslaton ült.
Az évszázadok során szinte minden nemzet megteremtette a maga jellegzetes bábfiguráját. Pulcinella (olasz), Polichinelle, Punch (francia és angol), Pickelhering (észak-német), Kasperl (délnémet), Hanswurst (osztrák), Petruska (orosz), Kasparek (cseh), Kargöz (török) stb. A bábjátszás hagyományos magyarországi alakjai Vitéz László és Paprikajancsi.
Az udvari bábjáték a korabeli divatos műfajok szerint jelenített meg történeteket, gazdag díszlet között, pompás bábokkal. A bábjáték két fajtájából alakult ki a bábszínház elődje, amely főként a 19. században volt népszerű: a német Papa (Joseph) Smied bábszínháza vagy az olasz Teatrino Rissone már darabokat rendelt, tekintélyes társulatuk, díszlet és kelléktáruk volt. A. Jarry bábdarabokat írt Übü-történetek címmel, az első bemutató (1888) valóságos bábszínházi forradalom lett. Richard Teschner osztrák, Iván és Nyina Effimov, Alexandra Exter orosz képzőművészek megújították a régi figurákat, új technikákat, új anyagokat kerestek. A bábszínház lehetőségei azóta is gyarapodnak, népszerűsége azonban a 20-as és a 30-as évektől egyre csökkent. Napjainkban legtöbbször gyerekközönsége van, nekik tartanak előadásokat.
1949-ben a magyar bábjátszás hagyományainak őrzésére alakult az Állami Bábszínház. Szilágyi Dezső, Koós Iván, Kemény Henrik, Bródy Vera stb. több sikeres produkciót is színpadra állított.
Erdélyi bábszínházak
szerkesztésA magyar bábelőadások legnépszerűbb magyar szereplői voltak Vitéz László, majd Paprika Jancsi. Erdélyben utoljára Sebestyén Lajos vándorbábos szerepelt vásárokon, búcsúkon és iskolákban 1915-től 1949-ig, műsorán 1935-ben Kacsóh Pongrác daljátékának, a János Vitéznek bábváltozata, 1942-től a Ludas Matyi is előfordult.
Állandó előadóteremmel rendelkező magyar bábszínházak közül a marosvásárhelyi 1949-ben, a kolozsvári és nagyváradi 1950-ben alakult, mindhárom román tagozattal karöltve működött. Felnőtteknek való műsoraik közül emlékezetesebbek: Bajor Andor paródiáinak (Meghasadt szívek, Paródiák) és színműveknek, így Molière Botcsinálta doktor, Carlo Gozzi Szarvaskirály, García Lorca Don Cristobal, Mészöly Miklós Moment, Antonin Wolf Kecafán vagy Hacafán, Balázs Béla A halász és a hold ezüstje, Karinthy Frigyes A bűvös szék és Csokonai Vitéz Mihály Karnyóné c. darabjainak előadásai. Sajátos pedagógiai feladatoknak is megfelelő gyermekműsoraikon a klasszikus magyar irodalom és mesekincs feldolgozásai: Ludas Matyi, János Vitéz, Toldi, Rózsa és Ibolya, Háry János, Elek apó meséi, 1973-ban Tamási Áron Szegény ördöge mellett a korabeli írók eredeti alkotásai, többek között Bajor Andor Aranyszőrű bárányok, Bálint Tibor Robot Robi, Bede Olga Mesél az erdő, Kemény János Gyáva nyulacska, Kovács Nemere Csodafazék, Majtényi Erik Karcsi a cirkuszban, Marton Lili Télapó a betűk országában, Méhes György Kolozsvártól a Déli-sarkig, Palocsay Zsigmond Lepkeszárnyon és Aki búsul, megöregszik, Veress Zoltán Tóbiás és Kelemen és Irgum-burgum Benedek c. gyermekdarabjai szerepeltek. Maguk a bábosok dolgozták föl Vörösmarty Mihálytól a Csongor és Tündét, Móricz Zsigmond állatmeséit és Fodor Sándor Csipike-történeteit. Több író a bábszínpad megkívánta átdolgozásra maga vállalkozott, így Fodor Sándor, Hajdu Zoltán, Páskándi Géza, Sütő András, Szilágyi Domokos.
Eredeti alkotásokkal tűnt fel Kovács Ildikó, a kolozsvári bábszínház rendezője (Lusta kismozdony, Cini Samu egér kalandjai), a bábszínészek közül Péter János, Koblicska Kálmán, Sigmond Júlia, Balló Zoltán, a díszlettervező Botár Edit. A nagyváradi bábszínház művészei közül Szele Vera rendezései, Seres Lajos és Kovács György eredeti darabjai és fordításai, Dankó János több mint 60 előadáshoz szerzett zenéje emelendők ki.
Szoros kapcsolatot tartott a bábművészet a zenével; Kolozsvárt zenei oktató műsorok (Bach, Mozart, Schumann, Bartók) s a Csinn-bumm Zeneországban, Nagyváradon pedig Pergolesi (La serva padrona), Richard Strauss (Till Eulenspiegel, Don Juan, Don Quijote), Prokofjev (Péterke és a farkas) műsorra tűzése révén. Csíky Boldizsár, Oláh Tibor, Orbán György, Szabó Csaba, Vermesy Péter szívesen komponálnak a bábszínpad számára is. Képzőművészek közül Ambrus Imre, Botár Edit, Bölöni Vilmos, Fux Pál, Haller József, Kádár Zoltán, Szabó Erzsébet, Szervátiusz Tibor vállalt alkotó együttműködést a bábszínházakkal. A romániai televízió magyar adásának megindulásával a magyar bábművészek új kapcsolatot teremtettek ifjú közönségükkel.
Árnyjáték
szerkesztésEbben az ősi játékmódban a művész egy nagy vászon mögött tartja a bábot. A hátulról jövő fény árnyékot vet a vászonra, amelyet a nézők a másik oldalról láthatnak. A jávai bábok magasabbak egy méternél, karjukat alulról pálcákkal mozgatják. A bábok hagyományosan bivalybőrből készülnek, és harsány színekre festik őket: vörösre, kékre és aranysárgára.
Jegyzetek
szerkesztésForrások
szerkesztés- Dániel Iván: Gondolatok a bábszínházról. Korunk, 1958/3.
- Szekernyés János: Bábművészetünk nagykorúsodása. Korunk, 1969/8.
- Kovács Ildikó: A bábu esztétikája – és jövője. A Hét, 1972/3
- Kovács Ildikó: Báboskönyv. Válogatás. 1974
- Palocsay Zsigmond: Lepkeszárnyon. Bábjátékok. 1974
- Domokos Eszter: A láthatatlan belépő. A Hét Évkönyve 1978
- Domokos Eszter: Iparművészet-e a bábszínház? Korunk 1978/7.
- Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés I. (A–F). Főszerk. Balogh Edgár. Bukarest: Kriterion. 1981.
További információk
szerkesztés- Aranytulipán Bábcsoport Kaposvár
- Bóbita Bábszínház Pécs
- Körmendi Bóbita Bábcsoport
- Gabalyda Bábszínház
- Kincses Színház
- Harlekin Bábszínház, Eger
- Granasztói Szilvia: Játsszunk a bábuval! / Kemény Henrik: Itt nem szabad énekelni! Bábjáték; Móra, Budapest, 1974
- A mai magyar bábszínház; szerk. Szilágyi Dezső, tan. Halász László, Kroó György, Szilágyi Dezső, kritikai elemzés Molnár Gál Péter; Corvina, Budapest, 1978
- Balogh Géza: A bábjáték Magyarországon. A mesebarlangtól a Budapest Bábszínházig; Budapest Bábszínház–Vince, Budapest, 2010
- Cristian Pepino: Az animációs színház technikája; ford. Barabás Olga; Marosvásárhelyi Színházművészeti Egyetem, Marosvásárhely, 2010
- Mikita Gábor: Kóclelkek. Bábos mítoszok és műfajok; fotó Dobos Klára; MG Városi Művészeti Múzeum Színháztörténeti és Színészmúzeum, Miskolc, 2010 (Néző-játék)
- Tömöry Márta: Mikor a bábok még istenek voltak; Kráter, Pomáz, 2012
- A Vitéz László Színháztól a Nemzeti Bábszínjátékig. Magyar bábművészeti antológia; vál., szerk., jegyz., előszó Galántai Csaba; OSZMI, Budapest, 2012 (Bábtár)
- Lellei Pál: Bábkészítés; Európai Szabadúszó Művészek Egyesülete, Budapest–Szigetmonostor, 2014
- Babos Eszter: Otthonos bábok, bábos otthonok; Fekete Sas–Babos Bábos Társulat, Budapest, 2014
- Balogh Géza: Fejezetek a bábjáték történetéből; OSZMI, Budapest, 2015 (Bábtár)
- Egy bőröndnyi báb. Papírbábszínházi foglalkoztató; PIM-OSZMI, Budapest, 2018
- 1. Mesés füzet; szerk. Hutvágner Éva, Lovas Lilla, Simándi Katalin
- 2. Bábos kisokos. Családi füzet; szerk. Lovas Lilla, Simándi Katalin
- Bábosok könyve. Rév István Árpád képeskönyve; szerk. Hutvágner Éva, Lovas Lilla, Simándi Katalin; PIM, Budapest, 2018 (Bábtár)
- Új idők, új utak, régi cél; szerk. Szentirmai László; Magyar Bábjátékos Egyesület, Sárospatak, 2021