Pilismarót
Pilismarót község Komárom-Esztergom vármegyében, az Esztergomi járásban.
Pilismarót | |||
![]() | |||
Katolikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Komárom-Esztergom | ||
Járás | Esztergomi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Hunyadi Balázs (független)[1] | ||
Irányítószám | 2028 | ||
Körzethívószám | 33 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 2156 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 44,55 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 44,58 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Pilismarót weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Pilismarót témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Fekvése
szerkesztésKomárom-Esztergom vármegyében, a Dunakanyarban, a Duna jobb partján, a Visegrádi-hegységhez tartozó Maróti hegyek lábánál (a „Pilis” előtagnak némileg ellentmondva), a 11-es főút mellett fekvő település, a Duna Zebegénnyel és Szobbal átellenes oldalán. Zebegénnyel és Szobbal is komp köti össze, az előbbi itteni felhajtóját a 11 324-es számú mellékút, utóbbiét a 11 325-ös út szolgálja ki.
Dömös 3,5, Visegrád 10, Dunabogdány 16,5, Esztergom 13, Dorog 20,5, Tát 21,5, Nyergesújfalu 28,5 kilométer távolságra található.
Története
szerkesztésA település már ősidők óta lakott hely volt, amit az itt talált sok régészeti lelet is tanúsít. A község helyén állt az egykori római település Castra Ad Herculem.
Marót nevét 1138-ban említik először II. Béla király oklevelében, ekkor Marouth alakban írták. A tatárjárás alatt – a környező településekkel együtt – Marót is pusztává lett. 1260-ban Mária királyné a települést a visegrádi Szent András bencés monostornak adományozta. 1278-ban IV. László király a monostor adományozó oklevelét átíratta és megerősítette.
1391-ben Zsigmond király a maróti birtokot elvette a bencésektől, és az esztergomi Szent István prépostságnak adományozta. 1398-ban viszont már újból a visegrádi Szent András monostor birtokában volt. 1493-ban II. Ulászló király a visegrádi Szent András bencés apátság maróti birtokait a pálosoknak adományozta. Marót a pálosoké maradt egészen 1786-ig, a rend feloszlatásáig.
A törökök alatt Marótot ismét az elpusztult települések között tartották számon, csak itt-ott maradt egy-két lakosa: 1570-ben a török adóösszeíráskor – az Alsó- és Felsőmarótra osztott településen – Alsó-Maróton (Kis-Marót) csak 2, Felső-Maróton pedig csak 15 házat találtak. 1580-ban a – török elől Felvidékre menekült – pálosok maróti birtokaikat Ghymesi Forgách Simonnak és Imrének adták bérbe.
A tizenöt éves háború idején Marót újra elpusztult és sokáig néptelen maradt.
1613-ban az adóösszeíráskor a településen csak egy egész és háromnegyed portát vettek számba. 1647-ben a török adóösszeíráskor – Marót lakosai kétfelé, a töröknek is adóztak – is csak 3 és fél portát vettek számba. 1685-ben Esztergom ostromakor a falu újból elpusztult, de hamarosan újranépesült. 1688-ban I. Lipót király megerősítette a pálosokat maróti birtokaikban. 1696-ban végzett összeírásban Maróton 8 egésztelkes jobbágy és 5 zsellér szerepelt. 1700-ban gróf Stemberg Ernő szerette volna megszerezni a falut, de a pálosok tiltakoztak ellene.
A Rákóczi-szabadságharc alatt a Maróton és környékén átvonuló hadak, s csatározások következtében a falu ismét pusztává vált, de a pálosok Felvidékről, Nyitra vármegye területéről való magyarokat és szlovákokat telepítettek a faluba.
Közélete
szerkesztésPolgármesterei
szerkesztés- 1990–1994: Benkovics László (független)[3]
- 1994–1998: Benkovics László (független)[4]
- 1998–2002: Benkovics László (független)[5]
- 2002–2006: Benkovics László (független)[6]
- 2006–2010: Benkovics László (független)[7]
- 2010–2014: Pergel István Csaba (független)[8]
- 2014–2019: Pergel István Csaba (független)[9]
- 2019–2020: Pergel István Csaba (független)[10]
- 2022–2024: Hunyadi Balázs (független)[1]
- 2024– :
A településen 2020. november 8-ára azért kellett időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) kitűzni, mert az előző polgármester július derekán (augusztus 15-i hatállyal) lemondott, azt követően, hogy váratlanul nyilvánosságot nyert egy, a község területén megnyitni kívánt kavicsbánya létesítésének terve, őt pedig hasonló okból, néhány héten belül a képviselő-testület egésze is követte.[11] A választást azonban a járványügyi veszélyhelyzet miatt akkor nem, csak a veszélyhelyzet elmúltával, másfél évvel később, 2022. május 8-án lehetett megtartani; 2020-ban még kilencen aspiráltak a faluvezetői posztra, de a 2022-es választáson már csak hét polgármesterjelölt indult.
Népesség
szerkesztésA település népességének változása:
Lakosok száma | 1991 | 1984 | 1975 | 2132 | 2094 | 2156 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,6%-a magyarnak, 3,4% cigánynak, 0,8% németnek, 0,7% románnak, 0,6% szlováknak mondta magát (8,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 55,7%, református 14,3%, evangélikus 0,5%, görögkatolikus 0,3%, felekezeten kívüli 7,6% (19,4% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 87,6%-a vallotta magát magyarnak, 1,2% cigánynak, 0,8% románnak, 0,7% németnek, 0,3% szlováknak, 0,2% lengyelnek, 0,1% görögnek, 2% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (12,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 38,3% volt római katolikus, 10,9% református, 0,4% evangélikus, 0,4% görög katolikus, 0,1% izraelita, 1,1% egyéb keresztény, 0,8% egyéb katolikus, 7,9% felekezeten kívüli (39,8% nem válaszolt).[13]
Nevezetességei
szerkesztés- 1821-ben épült római katolikus templom
- 1685-ben épült református templom
- Római erőd maradványa
- Dobozi Mihály és Ilona szobra
- Heckenast-kúria – Heckenast Gusztáv építtette 1860 körül Feszl Frigyes tervei alapján romantikus stílusban. Az emlékezet szerint itt dolgozta ki Deák Ferenc a kiegyezés szövegét.
- Országzászlós történelmi emlékmű (Honfoglalás, 1848, Trianon és 1956)
- A község nevezetes szülötte volt az 1886-ban itt született 1886-ban dr. Lengyel Árpád orvos, aki 1912-ben, a Titanic tragédiája idején – alig 26 évesen – a mentésben kulcsszerepet játszott RMS Carpathia egyik hajóorvosa volt és sok szerencsétlenül járt utas túléléséhez járult hozzá. Emlékét a helyi orvosi rendelő falán emléktábla, a Duna-parton pedig 2023. augusztus 18. óta emlékhely őrzi, továbbá posztumusz díszpolgárrá is avatták.[14]
Jegyzetek
szerkesztés- ↑ a b Pilismarót települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2022. május 9. (Hozzáférés: 2022. június 13.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Pilismarót települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Pilismarót települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 24.)
- ↑ Pilismarót települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 26.)
- ↑ Pilismarót települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 26.)
- ↑ Pilismarót települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 26.)
- ↑ Pilismarót települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
- ↑ Pilismarót települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 24.)
- ↑ Pilismarót települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 2.)
- ↑ Bányanyitás ellen tartanának népszavazást Pilismaróton, a polgármester lemondott. hvg.hu (2020. július 21.)
- ↑ Pilismarót Helységnévtár
- ↑ Pilismarót Helységnévtár
- ↑ Pilismaróttól a Titanic végzetéig: Dr. Lengyel Árpád a község posztumusz díszpolgára lett. Kemma.hu, 2023. augusztus 20. (Hozzáférés: 2024. június 2.)