„Emir Kusturica” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
Tartalom törölve Tartalom hozzáadva
Visszavontam 188.143.20.145 (vita) szerkesztését (oldid: 17228836) |
Nincs szerkesztési összefoglaló |
||
(38 közbenső módosítás, amit 22 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
1. sor:
{{
|blog=
▲ | hivatalos oldala =
▲ | IMDb = 0001437
}}
'''Emir Kusturica''' (ejtsd: Kuszturica, Емир Кустурица) (
▲'''Emir Kusturica''' (ejtsd: Kuszturica, Емир Кустурица) ([[Bosznia-Hercegovina]], [[Szarajevó]], [[1954]]. [[november 24.]] –) szerb [[filmrendező]], forgatókönyvíró, [[színész]], producer, zenész és zeneszerző. Beceneve: Kusta. Az [[1980-as évek]] óta rendez mozifilmeket. Alkotásait a legjelentősebb fesztiválokon díjazták, [[Cannes]]-ban például kétszer is elnyerte az [[Arany Pálma|Arany Pálmát]]. Különösen nagy visszhangot váltott ki az ''[[Underground (film)|Underground]]'' ([[1995 a filmművészetben|1995]]) című filmje. Voltak, akik remekműként méltatták, de igen sokan propagandafilmként értékelték, és Kusturicát [[Slobodan Milošević]] bérencének nevezték, aki szerintük ezzel a filmmel akarta tisztára mosni a Milošević-rezsimet. Alkotásainak valóságos védjegyévé vált barátja, [[Goran Bregović]] muzsikája. Hébe-hóba színészi feladatokat is vállal, ''[[A sziget foglya]]'' ([[2000 a filmművészetben|2000]]) című drámában a magyar közönség is láthatta. [[2005]]-ben áttért az ortodox hitre, új keresztneve: Nemanja.
==Pályafutása==
===A kezdetek===
A Kusturica család boszniai
===Az első sikerek===
Kusturica nevét mindjárt első mozifilmje, az ''[[Emlékszel Dolly Bellre?]]'' ([[1981 a filmművészetben|1981]]) nemzetközileg ismertté tette. A [[Magyarország]]on a „szerb ''[[Megáll az idő]]''”-ként is emlegetett dráma főhőse, Dino az [[1960-as évek]] Szarajevójában él egy szükséglakásban szüleivel és testvéreivel. Az apa vakbuzgó kommunista, fiait is ennek szellemében próbálja nevelni, ám Dinót az eszméknél sokkal jobban érdekli egyik haverja szépséges barátnője, Dolly Bell… Kusturica a [[szatíra]] eszközeivel ábrázolja a kommunista Jugoszlávia hétköznapjait a ’60-as években, képei ugyanakkor szinte [[neorealizmus|neorealista]] jellegűek. A filmet a [[Velencei Nemzetközi Filmfesztivál|Velencei filmfesztivál]] nagydíjával tüntették ki: az akkor éppen katonai szolgálatát teljesítő Kusturica különleges engedéllyel utazhatott el a díj átvételére.
A rendező következő munkája, ''[[A papa szolgálati útra ment]]'' ([[1985 a filmművészetben|1985]]) már [[Cannes]]-ban diadalmaskodott. Kusturica egy kisfiú szemszögén keresztül mutatja be a [[személyi kultusz]] világát, ahol a rendszer kiszolgálójából hamar a rendszer ellensége válik, akit kényszermunkára küldenek. Felesége azt mondja a fiuknak, hogy „a papa szolgálati útra ment”. A hasonló sztálinista törvénysértéseket feltáró magyar alkotások drámai hangvétele helyett Kusturica inkább a [[groteszk]] eszközeivel él, a [[szocializmus]]t idiotisztikus rendszernek ábrázolja, amely ugyan „megbolondította” az embereket, de nem volt képes mélyen, tömegméretekben átformálni őket. Az [[1980-as évek]] közepének Jugoszláviáját azonban mindinkább szétfeszítették az ellentmondások, érlelődött a [[délszláv háború]]. Kusturica következő filmje, a ''[[Cigányok ideje]]'' ([[1988 a filmművészetben|1988]]) úgy kötődik a valósághoz, hogy közben el is szakad tőle: gyerekkereskedelemmel foglalkozó cigány szereplői mese és valóság határán állnak. Történetüket a művész hol szinte már bűnügyi, hol pedig melodramatikus hangvétellel adja elő, melyhez a zenei hátteret Goran Bregović autentikus szerzeményei és eredeti roma dalok szolgáltatják. A szereplők egyformán kiválóak, mind a hivatásos, mind az amatőr közreműködők. A ''Cigányok ideje'' egyáltalán nem azt a „vadromantikus” stílust követi, mint [[Aleksandar Petrović]] akkortájt bő 20 esztendős világsikere, a ''[[Találkoztam boldog cigányokkal is]]'' ([[1967 a filmművészetben|1967]]). A gyerekkereskedelem témája egy friss jugoszláv filmből, Goran Paskaljević ''Őrangyal'' ([[1987 a filmművészetben|1987]]) című drámájából származik.
===Útkeresés===
A ''Cigányok ideje'' után a rendező egy újabb Ivo Andrić-mű, a ''Híd a Drinán'' megfilmesítésére készült, ám félbehagyta a nagyszabású vállalkozást. Ajánlatot kapott ugyanis az [[Amerikai Egyesült Államok]]ból, ahol 1988-tól kezdve két évig a [[Columbia Egyetem]]en tartott előadásokat. Ezután megpróbált visszatérni hazájába, ahonnan a háború kitörése miatt [[Párizs]]ba emigrált. [[1991]]-ben francia–amerikai koprodukcióban fogott hozzá az ''[[Arizonai álmodozók]]'' című filmjéhez, melynek extravagáns főszereplőit olyan sztárok formálták meg, mint [[Johnny Depp]], [[Faye Dunaway]], [[Jerry Lewis]] és az akkoriban még kevésbé ismert [[Lili Taylor]] és [[Vincent Gallo]]. Az „[[Az amerikai álom|amerikai álom]]”-ról szóló alkotásban Kusturica alaposan szabadjára engedte fantáziáját, [[szürrealizmus|szürrealisztikus]] meséjét azonban a kritikusok többnyire elutasítóan fogadták. Az [[1993]]-as bemutató idején ugyanis már dúlt a délszláv háború, és az ítészek nemtetszésüket fejezték ki amiatt, hogy egy bosnyák művész látványosan elkerüli az állásfoglalást egy, az aktuális valóságtól elrugaszkodó, tetszetősen előadott, részleteiben erős, egészében azonban felejthető filmmel.
Az ''Arizonai álmodozók'' fogadtatása a zömmel negatív kritikák ellenére is langyosnak volt mondható ahhoz a felzúduláshoz képest, amit az ''Underground'' (1995) váltott ki. A jugoszláv történelem ötven évét feldolgozó, szédületes tempójú vízió azt sugallja, hogy a háború valójában sosem ért véget a [[Balkán (térség)|Balkán]]on, csupán az ellenség változott. A helyenként [[Federico Fellini]] áradó fantáziáját idéző alkotás szakmai erényeit nemigen vitatta senki, ennek tudható be cannes-i győzelme is. Annál hevesebb viták tárgyát képezte a film politikai tartalma: a nyugati és közép-európai értelmiség úgy ítélte meg, hogy az ''Underground'' valójában egy szerb propagandafilm egy bosnyák (!) művész által elkészítve, melyet a Milošević-rezsim finanszírozott. (A mű egyébként francia–jugoszláv–német–magyar koprodukció!) Elnézőbb kritikusok szerint Kusturica maga sem nagyon értette, mi folyik éppen a Balkánon. A rendezőt rendkívül felzaklatta a sok, szerinte igazságtalan támadás, forró fejűen még azt is kilátásba helyezte, hogy a továbbiakban felhagy a rendezéssel. Műve védelmében annyit mondott, hogy valójában egyetlen fél oldalán sem kívánt állást foglalni, célja annak bemutatása volt, hogy hamis illúzió az egymással békében élő, soknemzetiségű Jugoszlávia [[Josip Broz Tito|titói]] képének fenntartása. Az idő múlásával lecsillapodtak a kedélyek, az ''Underground'' értékelése is egyre árnyaltabb lett, ám az tagadhatatlan, hogy a filmnek köszönhetően Kusturica egy időre kiesett a moziközönség kegyeiből.▼
▲Az ''Arizonai álmodozók'' fogadtatása a zömmel negatív kritikák ellenére is langyosnak volt mondható ahhoz a felzúduláshoz képest, amit az ''Underground'' (1995) váltott ki. A jugoszláv történelem ötven évét feldolgozó, szédületes tempójú vízió azt sugallja, hogy a háború valójában sosem ért véget a [[Balkán]]on, csupán az ellenség változott. A helyenként [[Federico Fellini]] áradó fantáziáját idéző alkotás szakmai erényeit nemigen vitatta senki, ennek tudható be cannes-i győzelme is. Annál hevesebb viták tárgyát képezte a film politikai tartalma: a nyugati és közép-európai értelmiség úgy ítélte meg, hogy az ''Underground'' valójában egy szerb propagandafilm egy bosnyák (!) művész által elkészítve, melyet a Milošević-rezsim finanszírozott. (A mű egyébként francia–jugoszláv–német–magyar koprodukció!) Elnézőbb kritikusok szerint Kusturica maga sem nagyon értette, mi folyik éppen a Balkánon. A rendezőt rendkívül felzaklatta a sok, szerinte igazságtalan támadás, forró fejűen még azt is kilátásba helyezte, hogy a továbbiakban felhagy a rendezéssel. Műve védelmében annyit mondott, hogy valójában egyetlen fél oldalán sem kívánt állást foglalni, célja annak bemutatása volt, hogy hamis illúzió az egymással békében élő, soknemzetiségű Jugoszlávia [[Josip Broz Tito|titói]] képének fenntartása. Az idő múlásával lecsillapodtak a kedélyek, az ''Underground'' értékelése is egyre árnyaltabb lett, ám az tagadhatatlan, hogy a filmnek köszönhetően Kusturica egy időre kiesett a moziközönség kegyeiből.
===Macskajaj és macskazaj===
Az [[1998 a filmművészetben|1998]]-as ''[[Macska-jaj]]'' ismét egy szeretnivaló, hamisítatlan Kusturica-film, amely újra szeretett cigányainak világában játszódik, látszólag távol minden politikától. Valójában azonban a ''Macska-jaj'' is egy csipetnyi Balkán, ahol Matko, az ügyefogyott cigányember egy olajszállítmányt szeretne megkaparintani, ám ehhez össze kell fognia a nőfaló Dadannal… A rendező féktelen fantáziája ezúttal is szabadon árad: van itt fára aggatott fúvószenekar, tölgyfatuskóban bujkáló menyasszony, jégbe fagyasztott nagyapa feltámadása, disznó által felzabált Trabant stb. stb. A fergeteges humorú filmszatírának köszönhetően Kusturica ismét visszalopta magát a közönség és a kritika kegyeibe. [[2000 a filmművészetben|2000-ben]] szerepelt az ''[[A sziget foglya]]'' című francia-kanadai filmdrámában [[Juliette Binoche]] és [[Daniel Auteuil]] oldalán. A [[2001 a filmművészetben|2001]]-ben bemutatott ''[[Umca-umca, macskazaj]]'' című dokumentumfilmje a [[No Smoking Orchestra]] és az ún. „balkáni punk” történetét mutatja be koncertrészletek, archív képkockák és szuper 8-as családi felvételek, no és persze rengeteg zene segítségével. (Az együttesnek egyébként maga Kusturica is tagja mint gitáros.)
[[2004 a filmművészetben|2004]]-ben mutatták be ''[[Az élet egy csoda]]'' című filmet, amely akár az ''Underground'' szerényebb léptékű változataként is felfogható. A helyszín a háború sújtotta [[Bosznia-Hercegovina|Bosznia]]. Egy kis faluba érkezik Luka, a szerb mérnök és családja, hogy kisvasutat építsenek, amely felvirágoztatja a kis közösség életét, ám a háború – bármennyire is nem akar róla tudomást venni a főhős – megzavarja az idillt… A [[2007-es cannes-i fesztivál]]on volt a világpremierje Kusturica ''[[Az ígéret szép szó (film, 2007)|Az ígéret szép szó]]'' című alkotásának, mely langyos fogadtatásban részesült, számos kritikus szerint a rendező fáradtan ismételgeti benne önmaga poénjait. A film már a forgatás időszakában helyet kapott a bulvársajtóban, ahol arról cikkeztek, hogy Kusturica állítólag 500 eurós fizetség fejében olyan statisztát keresett, aki hajlandó a kamerák előtt intim kapcsolatba kerülni egy kocával. 2007 júniusában mutatták be azt a rockoperát, amely a művész egyik legsikeresebb filmje, a ''Cigányok ideje'' alapján készült. Egy hónappal később Kusturica [[
[[2008]]. [[január 14.]] és [[január 21.]] között Kusturica művészfilmekből és kezdő rendezők alkotásaiból összeállított fesztivált tartott a [[Mokra Gora (hegység)|Mokra Gora]]-i [[Drvengrad]]ban
[[File:Emir Kusturica - Budapest Park, 2014.05.01.JPG|thumb|Emir Kusturica a Budapest Parkban]]▼
==
Kusturica felesége Maja Kusturica. A házaspárnak két gyermeke van, Stribor és Dunja.
▲[[
==Rendezései==
{{csonk-szakasz}}
* 2018 El Pepe, Una Vida Suprema (dokumentumfilm)
* 2016 Tejben, vajban, szerelemben (On the Milky Road)
* [[2008]] [[Maradona]] by Kusturica (dokumentumfilm)
* [[2007]] [[Az ígéret szép szó (film, 2007)|Az ígéret szép szó]] (Zavet)
* [[2006]] Az élet egy csoda (Život je čudo) (
* [[2005]] Láthatatlan gyerekek / Isten bárányai (All the Invisible Children) (a ''Blue Gypsy'' című epizód)
* [[2004]] [[Az élet egy csoda]] (Život je čudo)
72 ⟶ 64 sor:
* [[1995]] Volt egyszer egy ország (Bila jednom jedna zemlja) (az ''Underground'' tévésorozat-változata)
* [[1993]] [[Arizonai álmodozók]] (Arizona Dream)
* [[1988]] [[Cigányok ideje]] (Dom za
* [[1985]] [[A papa szolgálati útra ment]] (Otac na službenom putu)
* [[1981]] [[Emlékszel Dolly Bellre?]] (Sjećaš li se Dolly Bell)
80 ⟶ 72 sor:
==Fontosabb díjak és jelölések==
[[Fájl:
===[[Berlini Nemzetközi Filmfesztivál|Berlini filmfesztivál]]===
* [[1993]] jelölés ''[[Arizonai álmodozók]]'' ([[Arany Medve]])
* [[1993]] díj ''[[Arizonai álmodozók]]'' ([[Zsűri Nagydíja (Berlini Filmfesztivál)|Ezüst Medve]])
===[[Cannes-i
* [[1985]] díj ''[[A papa szolgálati útra ment]]'' ([[Arany Pálma]], [[FIPRESCI
* [[1989]] jelölés ''[[Cigányok ideje]]'' (Arany Pálma)
* [[1989]] díj ''[[Cigányok ideje]]'' ([[Legjobb rendezés díja (
* [[1995]] díj ''[[Underground (film)|Underground]]'' (Arany Pálma)
* [[2004]] jelölés ''[[Az élet egy csoda]]'' (Arany Pálma)
* [[2004]] díj ''[[Az élet egy csoda]]'' ([[A
* [[2007]] jelölés ''[[Az ígéret szép szó (film, 2007)|Az ígéret szép szó]]'' (Arany Pálma)
===[[Velencei Nemzetközi Filmfesztivál|Velencei filmfesztivál]]===
* [[1981]] díj ''[[Emlékszel Dolly Bellre]]'' ([[Arany Oroszlán díj|Arany Oroszlán]], [[Filmkritikusok Nemzetközi Szövetsége|FIPRESCI]]-díj)
* [[1998]] díj ''[[Macska-jaj]]'' (Laterna Magica-díj, Kis Arany Oroszlán, Ezüst Oroszlán)
* [[1998]] jelölés ''[[Macska-jaj]]'' (Arany Oroszlán)
===[[César-díj]]===
* [[1990]] jelölés ''[[Cigányok ideje]]'' ([[César-díj a legjobb külföldi filmnek|legjobb külföldi film]])
* [[1996]] jelölés ''[[Underground (film)|Underground]]'' (legjobb külföldi film)
* [[2001]] jelölés ''[[A sziget foglya]]'' ([[César-díj a legjobb mellékszereplő színésznek|legjobb mellékszereplő]])
* [[2005]] díj ''[[Az élet egy csoda]]'' ([[César-díj az Európai Unió legjobb
===
* [[2001]] jelölés ''[[Umca-umca, macskazaj]]'' ([[legjobb európai dokumentumfilm]])
===Kinema Junpo-díj===
* [[1997]] díj ''[[Underground (film)|Underground]]'' (legjobb külföldi filmrendező)
==
{{
==További információk==
* [[IMDBname: 0001437|Emir Kusturica]] az [[Internet Movie Database]] oldalain
* [http://kustu.com/wiki/doku.php?id=en:start Kustupedia - nem hivatalos honlap] {{Wayback|url=http://kustu.com/wiki/doku.php?id=en:start |date=20080124172841 }} {{en}}, {{fr}}
* [https://web.archive.org/web/20080225074643/http://www.thenosmokingorchestra.com/wsw3/ A No Smoking Orchestra honlapja]
* [https://web.archive.org/web/20071107060457/http://www.filmkultura.hu/2002/articles/profiles/kusturica.hu.html Magyar nyelvű interjú]
* [https://web.archive.org/web/20100412162156/http://unicef.hu/tamogatok-nagykovetek.jsp Az UNICEF jószolgálati nagykövetei]
* {{PORT.hu-person|405|Emir Kusturica}}
* Emir Kusturica: ''Hogy jövök én a képbe?''; [[Libri Kiadó]], Budapest, 2011, fordította [[Tótfalusi Ágnes]], 2013, {{ISBN|978-963-310-111-7}}
== Kapcsolódó szócikkek ==
* [[Drvengrad]]
* [[Andrićgrad]]
{{több navbox
|cím=Emir Kusturica díjai
|lista1=
{{Legjobb rendezés díja (cannes-i fesztivál)}}
}}
{{A cannes-i fesztivál zsűrielnökei}}
{{Nemzetközi katalógusok}}
{{Portál|filmművészet
{{DEFAULTSORT:Kusturica Emir}}
134 ⟶ 137 sor:
[[Kategória:1954-ben született személyek]]
[[Kategória:Élő személyek]]
[[Kategória:Szarajevóiak]]
[[Kategória:César-díjasok]]
|