„Arányos képviselet” változatai közötti eltérés
[ellenőrzött változat] | [ellenőrzött változat] |
Tartalom törölve Tartalom hozzáadva
4 forrás archiválása és 1 megjelölése halott linkként.) #IABot (v2.0.9.2 |
Link hozzáadása egy könyvforráshoz az ellenőrizhetőségért (20230921sim)) #IABot (v2.0.9.5) (GreenC bot |
||
(3 közbenső módosítás, amit 3 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
1. sor:
{{Választási rendszerek}}Az '''arányos képviselet''' (angolul: ''proportional representation'', rövidítve: '''PR''') olyan [[választási rendszer]]rel
Az ilyen rendszerek lényege, hogy lehetőleg minden szavazat egyenlően járuljon az eredményhez — nem csak többség. Az arányos képviselet legelterjedtebb formái mind megkövetelik a [[többmandátumos választókerület]]ek alkalmazását, mivel csak egy képviselői helyet arányosan betölteni nem lehet. A legmagasabb arányossági szintet elérő PR-rendszerek általában olyan körzeteket foglalnak magukban, amelyek nagy számú mandátummal rendelkeznek, így lefednek egy egész tartományt vagy országot.<ref name="ideaEsd"/> Ezzel szemben számos modern rendszer alkalmaz földrajzilag arányos regionális képviseletet, viszont többségi választási rendszert, az ilyen választási rendszereket a [[többségi képviselet]] alá szokták sorolni.
6. sor:
* A [[Pártlistás arányos választási rendszer|'''pártlistás arányos rendszer'''ben]] ('''party-list proportional''') a politikai pártok jelöltlistákat határoznak meg, a választók pedig egy listára szavaznak. Az egyes listákra leadott szavazatok határozza meg, hogy az azokról ténylegesen hány jelöltet választanak meg. Ha a választók ''n'' %-a támogat egy adott [[Párt|politikai pártot]] vagy jelöltcsoportot kedvencének, akkor ''a mandátumok nagyjából n'' %-a. az adott pártnak vagy jelölteknek.<ref name="ACEpr">{{Cite web |title=Proportional Representation (PR) |url=http://aceproject.org/ace-en/topics/es/esd/esd02/default |publisher=[[ACE Electoral Knowledge Network]] |accessdate=9 April 2014}}</ref> A listák lehetnek „[[Lezárt lista|zártak]] ” vagy „[[Nyílt lista|nyíltak]]”. A zárt listákat a választások előtt határozzák meg, általában a pártvezetők vagy párttagok, de időnként akár szélesebb közösség részt vehet [[előválasztás]]ok révén. A nyílt listák lehetővé teszik a választók számára, hogy a választások során jelezzék az listákon szerelő jelöltek között preferenciájukat is.
* Az [[Egyetlen átruházható szavazat|'''egyéni átruházható szavazat''']] ('''single transferable vote''') – ''egyetlen''/''egyszeri'' át''vihető'' szavazat néven is ismert választók egyéni jelölteket rangsorolhatnak, ahelyett, hogy csak egyetlen „kedvenc” jelöltre szavaznának. A számlálás során, amikor a jelölteket megválasztják vagy kiiktatják, az egyébként [[Elpazarolt szavazat|elveszett]] (beleértve a [[többletszavazat]]) preferencia szerinti sorrendben átadják a választó által alternatívaként
* A [[Vegyes arányos képviseleti rendszer|'''vegyes arányos rendszer''']] ('''mixed-member proportional'''), olyan kétszintű [[vegyes választási rendszer]], amelyben helyi szinten (általában egyéni választókerületekben) általában aránytalan, többségi rendszerrel választják a képviselők egy részét és az arányosságot regionális vagy országos pártlistás kompenzációs mandátumokkal biztosítják. A választóknak általában két szavazatuk van, egy az egyéni jelöltre és egy a pártlistára. A helyi választásokon alulreprezentált pártokat a listás ágok választott mandátumok kompenzálják úgy, hogy az egyes pártok összeredménye a pártlistás szavazatok eredményével végül arányos legyen.<ref name="ideaEsd"/><ref name="ersAMS">{{Cite web |title=Additional Member System |url=http://www.electoral-reform.org.uk/additional-member-system |publisher=[[Electoral Reform Society]] |accessdate=16 October 2015}}</ref>
A különböző lakosságszámú többmandátumos körzetek arányosság biztosításához is hasonló [[Arányos formula|formulákat]] használnak, mint amivel a pártlistás mandátumokat szokták megállapítani.
55. sor:
=== Kapcsolat az képviselt és a képviselő között ===
Általánosan elfogadott, hogy [[Egyszerű többségi szavazás|az egyszerű többségi]] választási rendszereinek vagy az abszolút többségi választási rendszereknek, mint például az [[Azonnali lefutású szavazás|alternatív szavazás]], a földrajzi kapcsolat jelentős a képviselők és választóik között.<ref name="ideaEsd"/><ref name="hansard1976"/><ref name="Law Commission of Canada">{{Cite web |title=Voting Counts: Electoral Reform for Canada |url=http://publications.gc.ca/collections/Collection/J31-61-2004E.pdf |publisher=Law Commission of Canada |year=2004}}</ref> Az arányos képviselet említésre méltó hátránya, hogy a többmandátumos körzetek bővülésével ez a kapcsolat gyengül.<ref name="ideaEsd" /> A körzetek nélküli pártlistás rendszerekben, például Hollandiában és Izraelben, a képviselők és választóik közötti földrajzi kapcsolat gyengének tekinthető, de bizonyos pártok számára azonban jelentős szerepet játszik. Mégis a viszonylag kisméretű
Érdekes eset történt Hollandiában, amikor az 1994-es választásokon a hirtelen egy idősek pártja, a General Elderly Alliance hat mandátumot szerzett. A többi párt előtte nem figyelt rá, de ez a sikert tudatosította őket. A következő választással az Idősek Pártja megszűnt, mert a bevett pártok elkezdtek hallgatni az idősekre. Mára az idősebbeknek szóló párt, az [[50PLUS]] szilárdan megállja a helyét Hollandiában. Ez példának tekinthető arra, hogy a földrajz önmagában nem lehet elég jó ok arra, hogy csak erre építsék a szavazási rendszer, és hanyagolják a szavazó népesség minden más dimenzióját. Bizonyos értelemben a körzetekben történő szavazás egy adott földrajzi területre korlátozza a választókat. Az arányos szavazás az összes szavazás pontos eredményt követi.<ref>{{Cite web |url=https://www.parlement.com/id/vh8lnhrp1x0a/evenredige_vertegenwoordiging (Dutch) |title=Evenredige vertegenwoordiging |work=www.parlement.com |language=nl |accessdate=2020-01-28}}</ref>
79. sor:
Minden választási rendszernek vannak küszöbei, vagy formálisan meghatározottak, vagy a választás paramétereinek matematikai következményeként.<ref name="ideaEsd"/>
A formális küszöb általában megköveteli, hogy a pártok a szavazatok bizonyos százalékát megszerezzék ahhoz, hogy mandátumot szerezzenek a pártlistákról. Németországban és Új-Zélandon (
Az STV választásokon az első preferenciás szavazatok között a kvóta (pl. szavazatok/(mandátumok+1)) megszerzése biztosítja a választást. Azonban azok a jelöltek, akik elég második (és harmadik, stb.) preferenciálist magukénak tudhatnak is reménykedhetnek abban, hogy az akár bejutnak akár az első preferencia szavazatok között a kvótának csak felével is. Így egy hatfős körzetben az elsőbbségi szavazatok 7,14%-a lenne az effektív küszöb (100/(6+1)/2).<ref name="DMstvPdf"/> A második preferenciák vonzásának szükségessége hajlamos a konszenzusra és a hátrányos szélsőségekre.
89. sor:
=== Elnöki rendszerekben ===
Az [[elnöki rendszer]]ben az elnököt a parlamenttől függetlenül választják meg. Következésképpen lehetséges egy [[Megosztott kormányzás|kohabitáció,]] amikor a parlament és az elnök ellentétes nézeteket vall, és egyensúlyba kívánja hozni egymás befolyását. Az arányos rendszer azonban sok kisebb párt koalícióinak kormányzását részesíti előnyben, amelyek kompromisszumos és tárgyalási témákat igényelnek.
Ez a kérdés nem fordul elő [[parlamentáris rendszer]]ben, ahol a miniszterelnököt közvetetten, azaz parlamenten keresztül választják meg. Következésképpen a kohabitáció áll elő. Még ha a politikai nézetek idővel változnak is, és a miniszterelnök elveszíti a parlamenti támogatást, ez [[Bizalmatlansági indítvány|bizalmatlansági indítvánnyal]] helyettesíthető. Valójában mindkét intézkedés lehetetlenné teszi a [[Megosztott kormányzás|megosztott kormány]] létrehozását.
129. sor:
Az egyetlen (vagy egyéni) átruházható szavazat (STV), amelyet néha rangsorolásos választási szavazásnak is neveznek,<ref name="fairVoteFairRep">{{Cite web |title=Fair Voting/Proportional Representation |url=http://www.fairvote.org/reforms/fair-representation-voting/ |publisher=[[FairVote]] |accessdate=9 April 2014 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20151208110830/http://www.fairvote.org/reforms/fair-representation-voting/ |archivedate=2015-12-08 }}</ref><ref name="amyHist">{{Cite web |author=Amy |first=Douglas J |title=A Brief History of Proportional Representation in the United States |url=http://archive.fairvote.org/?page=647 |publisher=[[FairVote]] |accessdate=16 October 2015}}</ref> egy [[Preferenciális szavazás|rangsorolt rendszer]]: a választók preferencia szerint rangsorolják a jelölteket. A választókerületek általában három-hét képviselőt választanak. A számlálás ciklikus, a jelöltek megválasztásával vagy kizárásával, valamint a szavazatok átadásával mindaddig, amíg az összes mandátum be nem töltődik. Azt a jelöltet választják meg, aki eléri a [[Csökkenő kvóta|kvótát]], vagyis azt a minimális szavazatot, amely garantálja mandátumot. A jelölt többletszavazatait (a kvótán felülieket) a szavazók preferenciája szerint értékük töredékéért adják át más jelölteknek. Ha egyetlen jelölt sem éri el a kvótát, a legkevesebb szavazatot kapott jelölt kiesik, a szavazatok teljes értékben átkerülnek a következő preferenciájába, és a számlálás folytatódik. Számos módszer létezik a szavazatok átadására. Egyes korai, manuális módszerek a többletszavazatokat véletlenszerűen kiválasztott minta alapján vitték át, vagy a többletnek csak egy részét, más újabb módszerek az összes szavazatot értékük töredékéért (a többlet osztva a jelölt eredményével) adták át, de szükség lehet számítógép használatára. Előfordulhat, hogy egyes módszerek nem pontosan ugyanazt az eredményt adják a számlálás megismétlésekor. A már megválasztott vagy kiesett jelölteknek történő áthelyezések kezelésének különböző módjai is vannak, ezekhez is szükség lehet számítógépre.<ref name="tidemanSTV">{{Cite journal|author=Tideman|first=Nicolaus|authorlink=Nicolaus Tideman|date=1995|title=The Single Transferable Vote|journal=Journal of Economic Perspectives|volume=9|issue=1|doi=10.1257/jep.9.1.27|pages=27–38|url=http://www.aeaweb.org/articles.php?doi=10.1257/jep.9.1.27}}</ref><ref>{{Cite journal|author=O’Neill|first=Jeffrey C.|date=July 2006|title=Comments on the STV Rules Proposed by British Columbia|journal=Voting Matters|issue=22|url=http://www.votingmatters.org.uk/ISSUE22/INDEX.HTM|accessdate=10 August 2013}}</ref>
Valójában a módszer egyforma méretű választói csoportokat hoz létre, amelyek tükrözik a választók sokszínűségét, és mindegyik csoportnak van egy képviselője, akire a csoport szavazott. A választók mintegy 90%-ának van olyan képviselője, akit elsőként preferált. A választók tetszőleges szempontok alapján választhatnak jelölteket, az arányosság implicit.<ref name="DMstvPdf"/> Politikai pártok nem szükségesek; minden más prominens PR választási rendszer azt feltételezi, hogy a pártok a választók kívánságait tükrözik, ami sokak szerint hatalmat ad a pártoknak.<ref name="tidemanSTV"/> Az STV megfelel a ''[[Arányosság a szilárd koalíciók számára|szilárd koalíciókra vonatkozó]]'' [[A választási rendszerek összehasonlítása|választási rendszer arányossági kritériumának]] – a jelöltek csoportjának szilárd koalíciója a szavazók azon csoportja, amely az összes jelöltet a többiek fölé helyezi – és ezért az arányos képviselet rendszerének tekintik.<ref name="tidemanSTV" /> Az STV-választásokon alkalmazott kiskörzeti nagyságrendet azonban bírálták, mint az arányosságot, különösen akkor, ha több párt versenyez, mint ahány mandátum van,<ref name="forder"/> és az STV-t emiatt néha „kvázi arányos” címkével látták el.<ref name="AusOVC">{{Hivatkozás/Könyv |last=David M. Farrell |title=The Australian Electoral System: Origins, Variations, and Consequences |date=2006 |publisher=[[UNSW Press]] |location=Sydney |isbn=978-0868408583}}</ref> {{Rp|83}}Bár ez igaz lehet, ha a körzeteket elszigetelten vizsgáljuk, az eredmények overall arányosak. Írországban a különösen kis nagyságrendű eredmények „nagyon arányosak”.<ref name="ideaEsd"/><ref name="ideaGallagher"/> 1997- ben az átlagos nagyságrend 4,0 volt, de nyolc párt kapott képviseletet, közülük négy az országos elsőbbségi szavazatok kevesebb mint 3%-ával. Hat független jelölt is megnyerte a választást.<ref name="laver"/> STV is leírták, mint a most arányos rendszerben.<ref name="AusOVC" /> {{Rp|83}}A rendszer hajlamos hátráltatni a szélsőséges jelölteket, mert a preferenciák megszerzéséhez és választási esélyeik javításához a jelölteknek saját támogatói körükön túl kell szavazniuk, és így moderálniuk kell nézeteiket.<ref>{{Cite news|title=Referendum 2011: A look at the STV system|url=http://www.nzherald.co.nz/nz/news/article.cfm?c_id=1&objectid=10762976|publisher=The New Zealand Herald|date=1 Nov 2011|accessdate=21 Nov 2014|work=[[The New Zealand Herald]]}}</ref>
=== Vegyes rendszerek ===
Léteznek olyan [[Vegyes választási rendszer|vegyes választási rendszerek,]] amelyek többségi rendszert és arányos képletet <ref name="ACEMixSys">{{Cite web |author=ACE Project Electoral Knowledge Network |title=Mixed Systems |url=https://aceproject.org/ace-en/topics/es/esd/esd03/default |accessdate=29 June 2016}}</ref> kombinálnak, vagy az arányos komponenst használják a többség/többség összetevő által okozott aránytalanság kompenzálására.<ref name="BochslerTerritory">{{Hivatkozás/Könyv |last=Bochsler |first=Daniel |title=Territory and Electoral Rules in Post-Communist Democracies |date=May 13, 2010 |publisher=Palgrave Macmillan |isbn=9780230281424 |chapter=Chapter 5, How Party Systems Develop in Mixed Electoral Systems |chapterurl=https://books.google.com/books?id=qkCBDAAAQBAJ}}</ref>
A legjelentősebb vegyes kompenzációs rendszer a '''[[vegyes arányos képviseleti rendszer]]''' (MMP). Egyesíti az egykörzeti szavazást, általában az [[Egyszerű többségi szavazás|első helyen végzett]] szavazást, a kompenzáló regionális vagy országos pártlistás szavazattal. Tegyük fel például, hogy egy párt 10 egyéni választókerületben mandátumot relatív többségi rendszerben, de összesen 15 mandátumra van szüksége ahhoz, hogy megszerezze a választott testület arányos részét. Egy teljesen arányos vegyes kompenzációs rendszer 5 kompenzációs (PR) mandátummal járna ennek a pártnak, 10-ről 15-re emelve a párt mandátumát. Az MMP képes arányos vagy mérsékelten arányos választási eredményeket produkálni, számos tényezőtől függően, például az FPTP-helyek és a PR-helyek arányától, a [[Kinyúló ülés|többletmandátumok]] pótlására szolgáló extra kompenzációs helyek meglététől vagy hiányától és a választási küszöböktől.<ref name="IfesElecSys">{{Cite web |title=Electoral Systems and the Delimitation of Constituencies |url=http://www.ifes.org/publications/electoral-systems-and-delimitation-constituencies |date=2 Jul 2009 |publisher=[[International Foundation for Electoral Systems]]}}</ref><ref name="MoserMixedElec">{{Cite journal|title=Mixed electoral systems and electoral system effects: controlled comparison and cross-national analysis|url=https://archive.org/details/sim_electoral-studies_2004-12_23_4/page/575|date=December 2004|volume=23|issue=4|pages=575–599|author=Moser|first=Robert G.|doi=10.1016/S0261-3794(03)00056-8|journal=Electoral Studies}}</ref><ref name="MassicotteMixedElecSys">{{Cite journal|title=Mixed electoral systems: a conceptual and empirical survey|url=https://archive.org/details/sim_electoral-studies_1999-09_18_3/page/341|date=September 1999|volume=18|issue=3|pages=341–366|author=Massicotte|first=Louis|doi=10.1016/S0261-3794(98)00063-8|journal=Electoral Studies}}</ref> A német [[Bundestag]] számára találták ki a második világháború után, és átterjedt [[Lesotho|Lesotho-ra]], [[Bolívia|Bolíviára]] és [[Új-Zéland]]ra . A rendszert a [[Wales Parlamentje|walesi]] és [[Skót Közgyűlés|skót]] választásokon is használják, ahol kiegészítő tagrendszernek (additional member system) nevezik.<ref name="DouglasHowPrElecWork"/><ref name="ersAMS"/>
A választóknak általában két szavazata van, egy helyi képviselőjelöltre, egy pedig a pártlistára. A listás szavazás általában meghatározza, hogy az egyes pártok hány mandátumot kapnak a parlamentben. A körzeti győztesek megállapítása után minden pártlistáról annyi jelöltet választanak, hogy a pártok összesített listás szavazatának megfelelően minden pártot „feltöltsenek” az őt megillető összes parlamenti mandátumra. A listás mandátumok felosztása előtt a küszöböt el nem érő pártok összes listás szavazatát el kell vetni. Ha a kieső pártok így veszítenek mandátumot, akkor a küszöböt elérő pártok mandátumszáma javul. Ezenkívül a független jelöltek által közvetlenül megszerzett mandátumokat levonják a listás helyek elosztásához használt parlamenti összesítésből.<ref>{{Cite web |title=MMP Voting System |url=http://www.elections.org.nz/voting-system/mmp-voting-system |publisher=[[Electoral Commission (New Zealand)|Electoral Commission New Zealand]] |accessdate=10 Aug 2014 |date=2011}}</ref>
198. sor:
Használják az észak-ír országgyűlésben, valamint az európai és helyi hatóságoknál, a skót helyi hatóságoknál, egyes új-zélandi és ausztrál hatóságoknál,<ref name="ersSTV"/> a tasmán (1907 óta) és az ausztrál fővárosi terület ''gyűlésénél is'', ahol a módszer Hare-ként ismert. ''Clark'',<ref name="prsaHC">{{Cite web |title=The Hare-Clark System of Proportional Representation |url=http://www.prsa.org.au/hareclar.htm |publisher=Proportional Representation Society of Australia |accessdate=21 Nov 2014}}</ref> és a [[Cambridge (Massachusetts)|Massachusetts állambeli Cambridge]] városi tanácsa (1941 óta).<ref name="amyHist"/><ref name="cambridgePlanE">{{Cite web |title=Adoption of Plan E |url=http://www.cambridgema.gov/election/programsandservices/cambridgemunicipalelections/Cambridge-City-Charter/adoptionofplane.aspx |work=Welcome to the City of Cambridge |publisher=City of Cambridge, MA |accessdate=25 November 2014 |archiveurl=https://web.archive.org/web/20141213015655/http://www.cambridgema.gov/election/programsandservices/cambridgemunicipalelections/Cambridge-City-Charter/adoptionofplane.aspx |archivedate=13 December 2014}}</ref>
A PR-t a világ 33 legerősebb, legalább kétmilliós lakosságú demokráciájának többsége használja; csak hat használ
== Ösztönzők a választási rendszer kiválasztásához ==
454. sor:
|-
|Sweden
|Kétszintű pártlistás arányos rendszer, 4% nemzeti küszöb, 12%
|-
|Switzerland
|