Darmstadt
Darmstadt je grad u zapadnom dijelu Njemačke, u pokrajini Hessen. Nalazi se u neposrednoj blizini njemačkog poslovnog i europskog financijskog središta Frankfurta na Majni.
Darmstadt | ||
---|---|---|
Koordinate: 49°52′N 8°39′E / 49.867°N 8.650°E | ||
Država | ![]() | |
Savezna država | ![]() | |
Upravno područje | Darmstadt | |
Gradonačelnik | Jochen Partsch (Savez 90/Zeleni) | |
Površina | 122,24 km2 | |
Nadmorska visina | 144 m | |
Stanovništvo | 142.191 (31. prosinca 2007.) | |
Gustoća stanovništva | 1163 stan./km2 | |
Poštanski broj | 64283–64297 | |
Pozivni broj | 06151, 06150 | |
Registarska oznaka | DA | |
Službena stranica darmstadt.de | ||
Karta | ||
| ||
Položaj grada na karti Njemačke |
Povijest
urediGrad potječe iz 11. stoljeća, kad se zvao Darmundestadt ("Darmstadt" je skraćeni oblik tog imena). Car Ludwig Bavarski je 1330. Darmstadt proglasio gradom i predao ga na upravu grofu od Katzenelnbogena. Godine 1479. Darmstadt je pripao Zemaljskoj grofoviji Hessen (kasnije Velikom vojvodstvu Hessen) unutar kojeg je bio do ujedinjenja Njemačke u 19. stoljeću, kada se u gradu razvija industrija te on brzo raste i postaje obrazovni centar (značajan je Tehnički fakultet). Početkom 20. stoljeća centar je umjetničkog pokreta Jugendstil.
Darmstadt je prihvatio nacističku ideologiju odmah nakon dolaska nacista na vlast 1933. i bio je prvi grad u Njemačkoj koji je počeo progoniti Židove. Tijekom Drugog svjetskog rata pretrpio je velika razaranja, posebno u britanskom bombardiranju 1944. godine. U bombardiranju je poginulo preko 12.000 stanovnika.[1] Nakon rata se grad brzo razvija i postaje znanstveni i tehnološki centar.
Etimologija
urediDarmstadt ima vrlo neobično ime (u doslovnom prijevodu s njemačkog znači "Grad crijeva"). To ime je nastalo slučajno (Darmstadt je skraćeni oblik ranijeg imena Darmundestadt) i nema veze s crijevima.
Zemljopis
urediDarmstadt se nalazi u zapadnom dijelu Njemačke, u blizini rijeke Rajne. Funkcionira kao satelitski grad obližnjeg Frankfurta na Majni (zajedno s Frankfurtom i Mainzom čini sustav povezanih gradova Ballung Rhein-Main). Blizina Frankfurta značajno utječe na gospodarski razvoj grada. Grad je povezan s frankfurtskom mrežom prometnica i služi se frankfurtskim aerodromom koji je najveći u Europi.
Gospodarstvo
urediDarmstadt je moderan industrijski, znanstveni i istraživački centar. Posebno se razvija moderna informatička, biotehnološka, kemijska i farmaceutska industrija te telekomunikacije i svemirska istraživanja (jedan od centara Europske svemirske agencije i Europske mreže meteoroloških satelita EUMETSAT). Danas se grad deklarira kao "Grad znanosti".
Znamenitosti
urediU centru grada je značajna palača hessenskih vojvoda (rezidencija Velikog vojvode Hessena) iz 18. stoljeća. Luisenplatz je najveći trg u središtu i glavno prometno čvorište. Na trgu je obelisk s kipom cara Ludwiga Bavarskog. Značajni su brojni spomenici i djela moderne umjetosti (posebno Jugendstila koji je početkom 20. stoljeća bio razvijen u gradu). Zanimljiva je "spiralna šuma", niz modernih građevina sagrađenih 2000. godine (arhitekt Friedensreich Hundertwasser).
U blizini grada se nalazi dvorac Frankenstein iz 13. stoljeća. Smatra se da je dvorac dao inspiraciju Mary Shelley za horror priču "Frankenstein ili moderni Prometej".
Izvori
uredi- ↑ Darmstädter Stadtgeschichte 20. Jahrhundert. Inačica izvorne stranice arhivirana 10. travnja 2007. Pristupljeno 9. srpnja 2009. journal zahtijeva
|journal=
(pomoć)
Vanjske poveznice
urediOstali projekti
urediZajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Darmstadt |