Čađavica
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Disambig.svg/20px-Disambig.svg.png)
Čađavica je općina u Hrvatskoj. Nalazi se na sjeveroistoku Virovitičko-podravske županije.
Čađavica | |
---|---|
Država | ![]() |
Županija | ![]() |
Načelnik | Mirko Rončević (HDZ) |
Naselja | 10 općinskih naselja |
Površina | 91,1 km2 [1] |
Površina središta | 23,3 km2 |
Koordinate | 45°44′24″N 17°51′00″E / 45.740000°N 17.850000°E |
Stanovništvo (2021.) | |
Ukupno | 1555 [2] |
– gustoća | 17 st./km2 |
Urbano | 569 |
– gustoća | 24 st./km2 |
Odredišna pošta | 33520 Slatina [3] |
Stranica | opcina-cadjavica |
Čađavica na zemljovidu Hrvatske |
Zemljopis
urediSmještena je uz obalu rijeke Drave (2 km južno od rijeke), na cesti D34 koja povezuje Slatinu i Donji Miholjac.
Stanovništvo
urediPo posljednjem popisu stanovništva iz 2011.,[4] općina Čađavica imala je 2.009 stanovnika, raspoređenih u 10 naselja:
- Čađavica - 678
- Čađavički Lug - 277
- Donje Bazije - 148
- Ilmin Dvor - 53
- Noskovačka Dubrava - 59
- Noskovci - 195
- Starin - 80
- Šaševo - 114
- Vraneševci - 152
- Zvonimirovac - 253
broj stanovnika | 2469 | 3086 | 3010 | 3367 | 3942 | 4494 | 4292 | 6253 | 7085 | 7344 | 6417 | 4659 | 3606 | 3011 | 2394 | 2009 | 1555 |
1857. | 1869. | 1880. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2001. | 2011. | 2021. |
broj stanovnika | 1109 | 1266 | 1168 | 1239 | 1323 | 1434 | 1497 | 1657 | 1684 | 1691 | 1506 | 1215 | 1049 | 921 | 787 | 678 | 569 |
1857. | 1869. | 1880. | 1890. | 1900. | 1910. | 1921. | 1931. | 1948. | 1953. | 1961. | 1971. | 1981. | 1991. | 2001. | 2011. | 2021. |
Povijest
urediPrvi zapisi datiraju iz 14. stoljeća. Turska osvajanja Hrvatske nisu rezultirala time da je naselje opustilo, nego je bila jedno od rijetkih mjesta u kojima se zadržalo starosjedilačko stanovništvo. Popis iz 1720. godine zabilježio je 16 obitelji. Naseljavanje ovog kraja nastavilo se i poslije te godine. Doselili su Hrvati iz Podravine oko Virovitice te Hrvati iz hrvatskih sela s druge strane rijeke Drave. 1852. je godine proglašena trgovištem što je bila sve do 1945. godine.[5]
Selo Čađavica u starijoj je povijesti poznato po prvim nalazima Slavenske kulture (Martinovska kultura) u ovom dijelu Hrvatske koja datiraju u daleko VI. i VII. stoljeće i po barokiziranoj gotičkoj crkvi Sv. Petra i Pavla koja se prvi put spominje 1334. godine. Staro ime Čađavica je Zagocha, a pronađeni arheološki nalazi čuvaju se u Arheološkom muzeju u Zagrebu.
Gospodarstvo
urediU Čađavici djeluje tvrtka za otkup i preradu povrća i voća "Slavonka d.o.o.", kao i kooperacija i silosi osječke tvrtke "Žito d.o.o.".
Većina stanovništva se bavi poljoprivredom.
Čađavica je poznata i po uzgoju arapskih konja, s kojim se započelo 1995. na ergeli Čađavica. Ergelu je osnovao Živko Bošnjak, a na istoj se uzgajaju tradicionalni arapski konji porijeklom s ergela Višnjica, Borike i Karađorđevo, Shagya arapi te Punokrvni arapski konji. Svaka od ovih populacija konja konja nosi prepoznatljiva obilježja arapskog konja kao što su ljepota, izdržljivost, skromnost u ishrani, dobra narav i temperament. Ergela Čađavica usmjerena je prvenstveno na uzgoj konja, a posebnu pozornost vlasnici su posvetili kombiniranju pripusta i selekciji konja. Osim arapskih konja, iz tradicionalnih razloga uzgajaju se i konji pasmine Hrvatski hladnokrvnjak, kao uspomena na minula vremena kada su konji obavljali teške fizičke radove. Sveukupno na ergeli ima oko 60 arapskih grla različitih dobnih kategorija.
Poznate osobe
uredi- Josip Ivanković, pjesnik i skladatelj tamburaških hitova, rođen u Čađavici zvan "Jakobanac".[6] Najveći hitovi nekadašnjih Zlatnih dukata njegovo su djelo.
- Rade Brajnović, pjesnik[7] je djetinjstvo proveo u selu.
- Jasenko Houra (rođen 3. lipnja 1960. u Virovitici), član grupe Prljavo kazalište, djetinjstvo proveo u Čađavici.[8]
Spomenici i znamenitosti
urediŽupna rimokatolička crkva sv. Petra apostola pripada slatinskom dekanatu Požeške biskupije. Najstarija je crkva ovog dijela Slavonije i dragocjeni spomenik kulture. Prema popisu crkvenih objekata Zagrebačke nadbiskupije iz 1334. god. spominje se kao 'ecclesia sancti Martini de Zagocha'. Crkveni god ili kirvaj slavi se 29. lipnja, a taj dan se ujedno slavi kao i Dan općine.
Obrazovanje
urediOpća pučka škola otvorena je 1875. godine u novoj školskoj zgradi. Velike zasluge za njenu izgradnju imao je Vratolomej Baloković. Škola postaje trorazredna 1935. godine. Nakon II. svj. rata škola je devastirana, a školska arhiva i knjižnica uništene. Godine 1947. škola ima 217 učenika u sedam razreda. U školskoj godini 1956./57. otvara se i osmi razred te osniva školska zadruga. Škola Čađavica od 1971. godine nosi naslov istaknutog hrvatskog pedagoga Davorina Trstenjaka. Školsko sportska dvorana otvorena je 1981. godine.
Kultura
uredi- Kulturno-umjetničko društvo „Podravina“ Čađavica
Šport
uredi- Ženski nogometni klub Čađavica, natječe se u Drugoj hrvatskoj ženskoj nogometnoj ligi.
- NK Mladost 1930 Čađavica, natječe se u 1. ŽNL
- Športsko-ribolovna udruga ¨Karas¨ Čađavica
Ostalo
uredi- Dobrovoljno vatrogasno društvo Čađavica, osnovano 1923.
- Lovačka udruga „Sokol“ Čađavica
- Moto klub ¨Zvijeri¨ Čađavica
- Slavonski uzgajivači hladnokrvnih konja
- Stočarsko-ratarska udruga Čađavica
Vanjske poveznice
urediIzvor
uredi- ↑ Registar prostornih jedinica Državne geodetske uprave Republike Hrvatske. Wikidata Q119585703
- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima (hrvatski i engleski). Državni zavod za statistiku. 22. rujna 2022. Wikidata Q118496886
- ↑ Naselje i odredišni poštanski ured. Hrvatska pošta. Pristupljeno 3. siječnja 2022.
- ↑ [1]
- ↑ (): Povijest općine Arhivirana inačica izvorne stranice od 6. siječnja 2015. (Wayback Machine), Općina Čađavica, pristupljeno 6. siječnja 2015.
- ↑ https://www.hds.hr/clan/ivankovic-josip/
- ↑ http://www.glas-slavonije.hr/267664/5/Pjesnikovi-stihovi-ostaju-i-nakon-njegova-odlaska
- ↑ https://www.virovitica.net/rokovo-2016-prljavo-kazaliste-16-kolovoza-jasenko-houra-kazalista-ne-bi-bilo-da-stonesi-nisu-dosli-u-zagreb/27265/