De’angit
De’angit | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Merkittävät asuinalueet
|
|||||||
Kielet | de’ang, shan | ||||||
Uskonnot | buddhalaisuus |
De’angit eli palaungit (burmaksi ပလောင် လူမျိုး; kiin.: 德昂族; pinyin: Déángzú) ovat etninen ryhmä pääasiassa Myanmarinn Shanin osavaltiossa ja Kiinan Yunnanissa. Heidän kokonaislukumäärästään ei ole hiljattaisia tietoja, mutta vuonna 1931 heitä oli Burmassa 130 000. Kiinassa heitä on arviolta 15 000[1]. De’angin kieli kuuluu austroaasialaisiin kieliin.
Historia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/Palaung_depiction%2C_1900s.jpg/220px-Palaung_depiction%2C_1900s.jpg)
De’angit asuttivat alueitaan todennäköisesti jo ennen kuin alueelle saapuivat shanit ja kachinit. Burman kuningaskunnalla olki vain vähän todellista vaikutusvaltaa de’angien alueilla. Enemmän vaikutteita he saivatkin naapureiltaan shaneilta. De’angit käyttävätkin shania kirjoitettuna kielenään ja lingua francana paitsi muiden etnisten ryhmien, mutta myös eri de’angimurreryhmien välillä. Muutamat säilyneet de’angeja kronikoivat teokset on kirjoitettu shaniksi.[2] Kiinalaiset tutkijat pitävät de’angeja pu-kansan jälkeläisinä, joista ensimmäiset maininnat ovat historiallisissa lähteissä jo kahden vuosituhannen takaa. Qing-dynastian aikana heistä käytettiin nimitystä benlong.[1]
Kulttuuri
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/Palaung_Woman_Kalaw_Shan_Myanmar.jpg/220px-Palaung_Woman_Kalaw_Shan_Myanmar.jpg)
De’angit asuvat tiiviissä kylissä mäkien päällä tai niiden välissä. Kylien koko vaihtelee parista talosta viitiseenkymmeneen. Aikanaan kyliä ympäröivät suojamuurit, joiden portit ovat joissain kylissä pystyssä edelleen. De’angien pääelinkeino on maanviljelys ja metsästyksen tai keräilyn harjoittaminen on ollut vähäistä. Heidän ruokavalionsa koostuukin lähes yksinomaan kasvisravinnosta, joskin he harjoittavat myös pienimuotoista kalastusta. Kotieläimiä ei juurikaan ruuaksi kasvateta. Riisi on pääasiallinen viljelyskasvi ja sitä viljellään kaskien. Myös teetä kasvatetaan myyntiä varten.[2]
De’angit harjoittavat buddhalaisuutta, jonka ohella uskotaan henkiuskontoa. Hengille tarjotuilla uhreilla muun muassa parannetaan sairauksia.[2]