Peltosaari
Peltosaari on Riihimäen kaupunginosa Vantaanjoen varrella. Se sijaitsee Riihimäen rautatieaseman, matkakeskuksen ja muiden Riihimäen keskustan palveluiden lähellä.
Peltosaari | |
---|---|
![]() Alueen kerrostaloja |
|
Kaupunki | Riihimäki |
Kaupunginosa nro | 20 |
Väkiluku | 2 700[1] |
Postinumero(t) | 11130 Riihimäki |
Kaupunginosan rakentaminen aloitettiin vuonna 1973.[2] Rakennuskanta on suurimmaksi osaksi kerrostaloja. Kadut on nimetty pääasiassa avaruusaiheisesti, esimerkiksi Telluskatu, Jupiterinkatu, Linnunradankatu ja Merkuriuksenkuja. Suurin osa asunnoista on omistusasuntoja, ja alueen asukkaista valtaosa käy töissä Riihimäen ulkopuolella, muun muassa Helsingissä.lähde?
Alueella palveluihin kuuluu Peltosaaren koulu[3], joka puretaan ja oppilaat sijoitetaan muihin kouluihin.[2] Muita palveluja ovat kaksi päiväkotia, eläinhoitola, kirpputori, kaksi kauppaa ja ravintola. Koulun yhteydessä toimii nuorisotila Peltsin Clubi. Peltosaaressa sijaitsee myös Työväentalomuseo.lähde?
Aivan Peltosaaren pohjoislaidalla sijaitsee Peltosaaren urheilupuisto. Siellä on jalkapallokenttiä, yleisurheilukenttä, pesäpallokenttä, jousiammuntarata, jäähalli ja Liikuntakeskus, jossa voi pelata tennistä, sulkapalloa, salibandya, squashia ja pöytätennistä. Keskuksessa on erilliset kuntosalit naisille ja miehille. Peltosaaressa sijaitsee myös luontokohteena tunnettu Peltosaaren kosteikkopuisto.lähde?
Vuonna 2009 Peltosaaren työttömyysaste oli lähes 30 prosenttia, ja sen asukkaista pienituloisia oli noin 70 prosenttia.[4] Vuonna 2015 tehdyn Huolenpitoa-hankkeen materiaalin mukaan työttömyysaste olisi tästä laskenut ja on 16,2 prosenttia vuonna 2015.[5] Peltosaaren mainetta on yritetty parantaa perustamalla Peltosaari-seura, joka osallistuu kaupunginosan kehittämiseen. Seura järjestää vuosittain muun muassa vappu- ja toritapahtumia, retkiä ja teatterimatkoja.[6]
Peltosaari on vuonna 2019 Lähiöfest-tapahtumaan kuuluvia paikkoja.[2]
Historia
muokkaaPeltosaaren alue oli 1960-luvulle asti Paloheimon omistamaa peltomaata.[7] Riihimäen kaupunki osti peltoalueen vuonna 1965 ja seuraavana vuonna pidettiin pohjoismainen kilpailu alueen suunnittelusta. Peltosaaren kaupunginosan kaava valmistui vuonna 1970 ja ensimmäinen kerrostalo rakennettiin alueelle vuonna 1973.[7] Samalla Vantaanjoen uoma oikaistiin nykyiselle paikalleen.lähde?
Peltosaaren alueelle avattiin kesäkuussa 1926 uimala Vantaanjoen mutkan kohdalle kaivettuun altaaseen.[8][7] Uimala oli varsinkin 1940- ja 1950-luvuilla merkittävä virkistäytymispaikka Riihimäen kauppalan ja lähiympäristön asukkaille.[8] Uimala oli kuitenkin toteutukseltaan riittämätön uimareiden tarpeisiin ja vuonna 1956 Urheilupuistoon valmistunut moderni uimala korvasi sen.[9] Peltosaaren uimalan paikalla sijaitsee nykyään Bad Segebergin puisto.[8]
Talvisodan aikana nykyisen Peltosaaren aluetta pommitettiin ankarasti, sillä venäläiset luulivat sen olevan lentokenttä.[7]
Lähteet
muokkaa- ↑ Riihimäki.fi[vanhentunut linkki]
- ↑ a b c Kati Turtola: Riihimäeltä löytyy betonilähiö joka kertoo suomalaisen kaupungistumisen tarinaa Yle.fi, uutiset. 17.5.2019. Viitattu 17.5.2019.
- ↑ Peltosaaren koulu Riihimäen kaupunki. Viitattu 5.6.2016.
- ↑ Wallenius, Miki: Peltosaareen halutaan asumaan luovaa keskiluokkaa 30.5.2012. Yle. Viitattu 23.4.2009.
- ↑ Hupi-hanke: Koulutuksellisen tasa-arvon edistäminen Riihimäen perusopetuksessa (PDF) 21.8.2015. Riihimäen kaupunki. Arkistoitu 24.6.2016. Viitattu 5.6.2016.
- ↑ Seuran toiminta Peltosaari-seura ry. Arkistoitu 12.7.2016. Viitattu 5.6.2016.
- ↑ a b c d Peltosaaren kosteikkopuiston opastaulu - Kosteikkopuiston historiaa, tekstin verkkoversio, riihimaki.fi, viitattu 10.1.2023.
- ↑ a b c Reso, Seppo., Airola, Kalevi.: 25 vuotta Peltosaari-seura : kokouksia, toimintaa ja tapahtumia 1975-1999. Riihimäki: Peltosaari-seura, [2000]. 61103923. ISBN 952-91-1795-7, 978-952-91-1795-6. Teoksen verkkoversio (viitattu 4.8.2020).
- ↑ 15. Maauimala - Kartsalla, kartsalla.fi, viitattu 4.8.2020.
Kirjallisuutta
muokkaa- Seppo Reso, Kalevi Airola, Leena Sarkki, Reijo Mäkinen: Asukasyhdistys Peltosaaressa 25 vuotta. Hämeenlinna: Offset Kolmio 2000