Vesijärven satama
Vesijärven satama, viralliselta nimeltään Lahden satama, on nykyisin pääasiassa virkistyskäytössä oleva satama Lahdessa Vesijärven eteläosassa, noin kilometri kaupungin keskustasta luoteeseen. Vesijärven sataman eteläpuolella on Teivaan venesatama ja pohjoispuolella Niemen venesatama.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/51/Lahti_harbour_panorama_2.jpg/250px-Lahti_harbour_panorama_2.jpg)
Myös Vesijärven satama on venesatama. Toisaalta se on reitti- ja tilausristeilyvesiliikenteen keskus. Satamassa on myös kesäaikana laiturissa pysyviä ravintolalaivoja. Lahden Sibeliustalo - konsertti- ja kongressikeskus - sijaitsee satama-alueella.
Historia
muokkaaVesijärven satama alkoi kehittyä liikenteelliseksi keskukseksi Vesijärven Päijänteeseen yhdistäneen Vääksyn kanavan ja Lahden rannikkoseutuun yhdistäneen Lahti–Riihimäki-rautatien valmistuttua 1800-luvun jälkimmäisellä puoliskolla.
Satamassa laajasti käsitettynä oli aikanaan kaksi rautatieasemaa: Niemen rautatieasema ja Vesijärven rautatieasema. Pohjoisempi Niemen asema palveli pääasiassa teollisuutta, kun matkustajaliikenne tapahtui Vesijärven aseman kautta. Vesijärven asema palveli myös aluksi kapearaiteisen Loviisan–Vesijärven rautatien henkilöliikennettä.
Perinnealukset
muokkaaLahden satamassa on paljon perinnealuksia, joiden omistajilla on Päijänteen Laivurit -niminen yhdistys.
1800-luku
muokkaa1866 | 1885 | 1885 | 1871 | 1874 | 1876 | 1876 | 1892 | 1893 | 1896 | 1899 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
m/s Wilkas | m/s Aarre | m/s Murole | m/s Aurora | m/s Haapakoski | m/s Iiris | m/s Ukko | m/s Olka | m/s Tervaniemi | m/s Rasvanki | s/s Tapio |
Alun perin hinaajia ovat tukholmalaisella Wm. Lindbergin telakalla valmistunut m/s Wilkas. Tampereella Tammerfors Linne- och Järnmanufaktur A/B:llä rakennettu m/s Murole, Viipurissa Viipurin konepajalla valmistunut m/s Haapakoski ja Turussa Vulcanin telakalla valmistunut m/s Tapio. Matkustajahinaaja on Viipurissa rakennettu m/s Aurora.
M/s Aarre on alun perin tullivartioalus, jota on käytetty Perämerellä. Sen aikaisemmat nimet ovat s/s Wartio, s/s Mänttä III ja m/s Mänttä. Kahden ensimmäisen nimensä aikana se on olult höyrylaiva, steam ship - s/s.
M/s Iiris on ollut Ab Sandvikens Skeppsdocka:n Helsingissä rakentama matkustaja-alus, jonka ensimmäinen nimi on ollut Toivo.
M/s Olka on rakennettu Tampereen konepajalla huvialukseksi.
Varppaajia ovat olleet Varkaudessa rakennettu m/s Rasvanki ja J.D.Stenberg & Söner -konepajan Helsingissä rakentama m/s Tervaniemi.
1900-luvun alku
muokkaa1900 | 1900 | 1900 | 1902 | 1909 | 1910 | 1910 | 1913 | 1914 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
m/s Aino | m/s Kiri | m/s Panu | m/s Edit | m/s Pallas | m/s Harve | m/s Salome | m/s Jorma II | m/s Eilatar |
keski-ikäiset
muokkaa1919 | 1921 | 1921 | 1923 | 1927 | 1929 | 1930 | 1937 | 1938 | 1938 | 1938 | 1945 | 1949 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
m/s Pulp | m/s Liwia | m/s Pirttijärvi | m/s Olavi | m/s Pohu | m/s Pellonpää | m/s Gouwzee | m/s Honkaneva | m/s Iitinvirta | m/s Ruotsalainen | m/s Voikoski | m/s Hiekkaranta | m/s Mankala |
myöhäiset
muokkaa1950 | 1975 | 1976 | 1976 | 1978 | 1987 |
---|---|---|---|---|---|
m/s Roine | m/s Delfin | m/s Endla | m/s Helena | m/s Kippari | m/s Samantta |
Katso myös
muokkaaLähteet
muokkaaAiheesta muualla
muokkaa- Satama - lahtelaisten kesäolohuone (Arkistoitu – Internet Archive) lahdenseutu.net
- Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vesijärven satama Wikimedia Commonsissa