Kajaanin sissirykmentti
Kajaanin sissirykmentti tai Kajaanin sissit perustettiin 24. tammikuuta 1918 Kajaanissa lakkautetun suojeluskunnan tilalle. Ensimmäiseksi päälliköksi valittiin Strömberg.[1] Kajaanin sissirykmentti oli valkoisten itäarmeijan Pohjois-Savon rykmenttiin kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa, 1 pataljoonan komentajana toimi reserviluutnantti Elja Rihtniemi. Kajaanin sissirykmentti ei täyttänyt rykmentille vaadittavaa 2 000 miehen vahvuutta. Se sissirykmentti ei myöskään osallistunut yhtenäisenä joukko-osastona rintamataisteluihin. Rykmentin rintamakomennuskuntaan kuului erillisiä komppanioita ja osastoja, joiden yhteenlaskettu vahvuus oli noin 600. Rykmentin koko rintamajoukkoihin eli ns. sisäosastoon kuului yli 500 miestä. Rykmentin ylipäällikkönä toimivat 24. - 30.tammikuuta.1918 vanhanväen luutnantti Evert Lindberg, 30.tammikuuta. - 2.maaliskuuta.1918 Kajaanin pormestari Teodor Strömberg ja 3.maaliskuuta.1918 alkaen kapteeni Karl Hilén.[2]
Kajaanin sissirykmentti | |
---|---|
![]() Kajaanin sissit talvella 1918. |
|
Toiminnassa | 1918 |
Valtio |
![]() |
Puolustushaarat | Maavoimat |
Rooli | Sissitoiminta |
Sodat ja taistelut |
Savon rintama Kuopion valtaus Iisalmen valtaus Varkauden taistelu Mouhun–Hillosensalmen taistelut Kymenlaakson valtaus Karjalan rintama Viipurin taistelu |
Komentajat | |
Tunnettuja komentajia |
luutnantti Evert Lindberg Teodor Strömberg kapteeni Karl Hilén |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Rihtniemi_elja.jpg/150px-Rihtniemi_elja.jpg)
Pataljoonan runkona oli Kajaanin sissirykmentti, johon liitettiin Iisalmen 1. vapaaehtoinen jalkaväkikomppania. Näin muodostettiin 21. maaliskuuta Pohjois-Savon rykmentin 1. pataljoona. Edellä mainitut joukko-osastot olivat aikaisemmin alistettuna Savon ryhmälle.
Joukko-osaston koko
muokkaaKajaanin sisseihin kuului eri aikoina enimmillään noin 500 miestä.
Osallistuminen taisteluihin
muokkaaSissit osallistuivat eri taisteluihin Kuopiossa, Iisalmessa, Varkaudessa, Mouhussa, Hillosensalmella Viipurissa sekä aivan sodan lopussa Kymenlaakson viimeisten punaisten pesäkkeiden puhdistamiseen..[3][4] Kajaanin sissirykmentin jäsenet osallistuivat myös Viipurin puhdistuksen yhteydessä myös muihin laittomuuksiin, kuten teloitettujen henkilökohtaisen omaisuuden ryöstelyyn.[5] Viimeiset muistiin kirjatut teloitukset, joihin Kajaanin sissirykmentin jäsenet osallistuivat, tapahtuivat toukokuussa 1918.[6] Kajaanin sissirykmentin sotilaiden on todettu osallistuneen eri paikkakunnilla, esimerkiksi Jämsässä, yksittäisiin teloituksiin.[7]
Tunnettuja Kajaanin sissejä
muokkaaKajaanin sissirykmentissä palveli monia myöhemmin tunnettuja itsenäisen Suomen poliitikkoja tai talouselämän vaikuttajia. Tunnetuin Kajaanin sissirykmentissä palvellut sotilas oli tuleva presidentti Urho Kekkonen.
Lähteet
muokkaa- Kapina vai veljessota? Kajaanin Sissi-Rykmentin toimia 5.10. HELENA Jaakontytär NISKANENluettu(19.10.2009)
- YLE, Pimeä historia, jakso 2 Verinen Viipuri. [9]
- Jaakko Paavolainen: Poliittiset väkivaltaisuudet Suomessa 1918 II "Valkoinen terrori". Helsinki: Kustannusyhtiö Tammi, 1967.
- Kajaanin sissit Kuopiossa (osat I, II ja III)Kekkonen, Urho: Puheita ja kirjoituksia. - Hki : Weilin + Göös 1969. - ISBN f679665. 3, s. 17-25 (Arkistoitu – Internet Archive)
- Lars Westerlund: Venäläissurmat Suomessa 1914-22 (pdf) Valtioneuvoston kanslian julkaisusarja 3/2004. 2004. Helsinki: Valtioneuvosto. Arkistoitu 24.2.2014. Viitattu 16.11.2009.
- Jukka Rislakki: Kauhun aika- Neljä väkivallan kuukautta Jämsässä 1918. Jyväskylä: Ajatus kirjat, 2007. ISBN 978-951-20-7486-0.
- Teemu Keskisarja: Viipuri 1918. Vaasa: Siltala, 2013. ISBN 978-952-23418-7-7.
- Hannu Romppainen: Kainuu 1918. Vaasa: Pohjolan Palvelut Oy, 2017. ISBN: 978-952-67629-2-0.
- Teemu Keskisarja: Vääpeli T:n tapaus ja muita kertomuksia suomalaisesta terrorismista. Vaasa: Siltala, 2018. ISBN: 9789522345615.
Viitteet
muokkaa- ↑ Jaakko Paavolainen: Poliittiset väkivaltaisuudet Suomessa 1918 II "Valkoinen terrori", s. 238. Helsinki: Kustannusyhtiö Tammi, 1967 Luku = IX Rangaistus-ja kostomentaliteetin purkautumistapoja.
- ↑ Viestikapula Kainuun Reserviupseeripiirin ja Kainuun Reserviläispiirin tiedotuslehti 2018. s.14
- ↑ Lars Westerlund: Venäläissurmat Suomessa 1914-22 (pdf) (Myös Viipurin valtaukseen osallistuneen Kajaanin Sissi-rykmentin historiikissa todetaan: “Kun valkoiset joukot sitten yöllä 29 p:vää vasten hyökkäsivät kaupunkiin, ei vastustuksesta enää ollut puhettakaan.”) Valtioneuvoston kanslian julkaisusarja 3/2004. 2004. Helsinki: Valtioneuvosto. Arkistoitu 24.2.2014. Viitattu 16.11.2009.
- ↑ Kajaanin sissit Kuopiossa (osat I, II ja III)Kekkonen, Urho: Puheita ja kirjoituksia. - Hki : Weilin + Göös 1969. - ISBN f679665. 3, s. 17-25 (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Venäläissurmat Suomessa, s. 135: "Teloituksen jälkeen sissit ampuivat vielä suuren määrän armonlaukauksia ja tarkistivat ruumiit ottaen talteen vainajien arvoesineet ja käyttökelpoiset vaatekappaleet. Myös vaasalaiset ottivat tähän osaa, mutta aloite tuli selvästi Kajaanin sissien johtajilta."
- ↑ Kapina vai veljessota? Kajaanin Sissi-Rykmentin toimia 5.10. HELENA Jaakontytär NISKANENviitattu 21.10.2009
- ↑ Jukka Rislakki: ”VI Tase”, Kauhun aika- Neljä väkivallan kuukautta Jämsässä 1918, s. 226. Kajaanin sissien ainakin yhtä. Jyväskylä: Ajatus kirjat, 2007. ISBN 978-951-20-7486-0.
- ↑ Jaakko Paavolainen: Poliittiset väkivaltaisuudet Suomessa 1918 II "Valkoinen terrori". Kuvateksti: "Tällaisia suuria teloituksia ei vallien välissä lienee tapahtunut kuin tämä". Helsinki: Kustannusyhtiö Tammi, 1967. Kuva:Kansan arkisto.
- ↑ https://areena.yle.fi/1-2654516