Fiskars
Fiskars Oyj Abp | |
---|---|
![]() | |
Tüüp | aktsiaselts |
Asutatud | 1649 |
Asutajad | Peter Thorwöste |
Peakorter | Helsingi |
Tegevuspiirkond | ülemaailmne |
Võtmeisikud |
Kari Kauniskangas Paul Ehrnrooth |
Valdkonnad | tarbekaubad |
Tooted | käärid, aiatööriistad, köögitarbed, keraamika, noad, matkavarustus, paadid |
Käive |
![]() |
Töötajaid | >9000 |
Allüksused |
Iittala Gerber Royal Copenhagen Waterford Wedgwood Arabia Gilmour Nelson Hackman Leborgne Royal Albert Royal Doulton Rogaska Kitchen Devils Rörstrand |
Koduleht | http://www.fiskars.ee/ |
Fiskars Oyj Abp on Soome tarbekaupu tootev ettevõte, mis on tuntud eeskätt kääride, kirveste ja nugade valmistajana. Ettevõttel on 30 riigis üle 9000 töötaja. Fiskarsi grupi müügitulu 2015. aastal oli 1,105 miljardit eurot. Fiskarsi tooted on saadaval enam kui sajas riigis.[1]
Ajalugu
[muuda | muuda lähteteksti]Fiskarsi rajas 1649. aastal Hollandi kaupmees Peter Thorwöste. Algusaastatel valmistati ettevõttes naelu, traati, nuge, kõplaid, rattaid ja muid metalltooteid.
1783. aastal võttis rauatehase üle perekond Björkman ning peamiselt hakati vasemaaki töötlema.
1822. aastal ostis Turust pärit apteeker Johan Jacob Julin Fiskarsi tehase ja keskenduti raua töötlemisele.
1832. aastal asutati Fiskari külas Soome esimene söögiriistatehas ning peale nugade hakati valmistama kahvleid ja kääre. 1837. aastal rajati Fiskarsisse Soome esimene masinatsehh, kus 1830. aastatel valmistati riigi esimene auruvedur. Fiskars tootis ka põllundustehnikat, näiteks toodeti tehases üle miljoni adra.
1915. aastal noteeriti Fiskars Helsingi börsil.
Euroopa kiire majanduse ja tööstuse arenemise ajal oli Fiskars innovatsiooni esirinnas ning ettevõte laiendas oma tootevalikut, rajati ka Soome esimene metallvedrude vabrik.
1929. aastal tabas Soome majandust kriis ja see aeglustas Fiskarsi laienemist. Kriisi mõju tõttu sai ettevõte masstootmist alustada alles Teise maailmasõja lõpus.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6c/Fiskars-scissors.jpg/220px-Fiskars-scissors.jpg)
Üks ettevõtte tuntumaid tooteid, oranžid käärid, disainiti aastal 1967. Tegemist oli esimeste plastkäepidemetega kääridega maailmas. 1977. aastal asutas Fiskars käärivabriku USA-s. Fiskarsi oranž värv registreeriti Soomes ametliku kaubamärgina 2003. aastal, Ameerika Ühendriikides 2007. aastal ja Kanadas 2014. aastal. Alates Fiskarsi oranžide kääride müügiletulekust on neid müüdud üle miljardi eksemplari. [1][2]
21. sajandil on Fiskars keskendunud tarbekaupadele ning ettevõte on omandanud mitmeid brände. [3][1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/Iittala_Kivi_kirkas.jpg/220px-Iittala_Kivi_kirkas.jpg)
Fiskarsile kuuluvad brändid[4]
[muuda | muuda lähteteksti]- Fiskars (käärid, aiatööriistad, kööginõud)
- Iittala (köögitarbed, klaastarbed)
- Gerber (noad ja multitööriistad)
- Royal Copenhagen (portselantooted)
- Waterford (kristalltooted)
- Wedgwood (portselantooted)
- Arabia (lauanõud)
- Gilmour Nelson (kastesüsteemid)
- Hackman (köögiriistad)
- Leborgne (ehitustööriistad)
- Royal Albert (sööginõud)
- Royal Doulton (sööginõud)
- Rogaska (kristalltooted)
- Kitchen Devils (noad)
- Rörstrand (sööginõud)
Suuraktsionärid
[muuda | muuda lähteteksti]Aktsionär | Omatavate aktsiate hulk (%) |
---|---|
Virala Oy Ab | 14,28 |
Turret Oy Ab | 11,10 |
Oy Holdix Ab | 10,13 |
I.A. von Julinin kuolinpesä | 3,28 |
Sophie von Julinin säätiö | 3,12 |
Oy Julius Tallberg Ab | 3,03 |
Varma vastastikuse pensionikindlustuse äriühing | 3,01 |
Jacob Ehrnrooth | 1,99 |
Elsa Fromond | 1,98 |
Sophia Ehrnrooth | 1,88 |
Tunnustus
[muuda | muuda lähteteksti]Uuringufirma T-Media Oy 2013. aasta küsitluse põhjal on Fiskars reputatsioonilt kolmas ettevõte Soomes.[5]
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ 1,0 1,1 1,2 "Meie pärand". www.fiskars.ee. vaadatud 02.01.2017.
- ↑ "Did you know...?". fiskarsgroup.com. vaadatud 05.01.2017.
- ↑ "Introducing Fiskars". www.fiskarsgroup.com. vaadatud 02.01.2017.
- ↑ "Our Brands". www.fiskarsgroup.com. vaadatud 02.01.2017.
- ↑ Nivaro, Heikki: Kone on huippu, Talvivaara mutasarjaa 18.09.2013. Talouselämä. vaadatud 30.12.2015.