Jüri Ehlvest
vabakutseline kirjanik
Jüri Ehlvest (15. märts 1967 Tallinn – 11. oktoober 2006 New York) oli eesti kirjanik.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/J%C3%BCri_Ehlvest%2C_oli_eesti_kirjanik._85.jpg/220px-J%C3%BCri_Ehlvest%2C_oli_eesti_kirjanik._85.jpg)
Foto: Jaan Künnap
Ehlvest õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis bioloogiat ja usuteadust.
Ta kirjutas maagilis-realistlikke ja metafüüsilisi novelle ja romaane. Elas Tartus ja kuulus rühmitustesse Abi-Piirissaare Dalinistlik Kõõl (koos Sven Kivisildnikuga), Eesti Kostabi $elts ning Hirohall.
Raamatud
muuda- "Ikka veel Bagdadis" (1996)
- "Krutsiaania" (1996)
- "Päkapikk kirjutab" (1997)
- "Elli lend" (1999)
- "Elumask" (1999)
- "Taevatrepp (2001)
- "Hobune eikusagilt" (2002)
- "Rahuldus" (2004, autori nimi Jüri von Ehlvest)
- "Palverännak" (2005)
Teosed kogumikes
muuda- "Tartu novell" – kogumikus "Tartu on unenägu", EKS, Tartu 2006, lk. 117–136
- "Reeperbahn" (jutustus, paralleeltekst eesti ja saksa keeles) – kogumikus "Teise peeglis. Im Spiegel des Anderen". Saksa-eesti kirjandusdialoog. Tartu Ülikooli Kirjastus 2006, lk. 30–95
Tunnustus
muuda- 1996 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Krutsiaania")
- 1997 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Krutsiaania")
- 2002 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Hobune eikusagilt")
- 2003 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Hobune eikusagilt")
Isiklikku
muudaJüri Ehlvest oli abielus Anneli Ehlvestiga. Neil on kaks poega: Kaspar (1987), kes on rokkansambli Depoo bassist, ja Joonatan (2000).
Jüri Ehlvest oli maletaja Jaan Ehlvesti vend. Nende isa Juhan Ehlvest ja ema Maret Ehlvest on arstid.
Kirjandus
muuda- Kajar Pruul, „Ebakindluse kiituseks. Märkmeid Jüri Ehlvesti proosast“ – Looming 1997, nr. 12, lk. 1691–99
- Epp Annus, „Üks kask meil kasvas aias: Jüri Ehlvest – traagiline looduskirjanik“ – Vikerkaar 2000, nr. 4, lk. 71–80
- Mart Kivastik, „Presidendi lapsed“, 2001, lk. 159–166 („Pisaraid ei usu“)
- Jaanus Adamson ja Alari Lindroos, „Jüri Ehlvest: paranoiline moralist“ - Looming 2002, nr. 6, lk. 901–911; sama ka J. Adamsoni raamatus „Läbirääkimised. Kirjutisi 1995-2003“, Tartu: Veljesto, 2004, lk. 117–136
- Virve Sarapik, “Kas E/hlv/estimaa on ümmargune: fragmentaarium“ – Keel ja Kirjandus 2004, nr. 7, lk. 524–534 (bibliograafia joonealustes märkustes)
- Mihkel Mutt, "Kirjanik suurpihtija verekargamine" ("Palverännaku" arvustus) – Looming 2006, nr. 4, lk. 611–615
- "Spiraali lagunemine. Jüri Ehlvesti maailm" (artiklite kogumik). Koostajad Virve Sarapik ja Mari Laaniste, Tallinn/Tartu 2009, 135 lk + fotod; sisaldab lk 124–135 ka Virve Sarapiku koostatud Jüri Ehlvesti (valik)bibliograafia
Välislingid
muudaTsitaadid Vikitsitaatides: Jüri Ehlvest |