Christen Kold: Forskelle mellem versioner
mNo edit summary |
m Robot: Konverterer nøgne referencer, ved hjælp af ref navne for at undgå dubletter, se FAQ; kosmetiske ændringer |
||
(11 mellemliggende versioner af 10 andre brugere ikke vist) | |||
Linje 1: | Linje 1: | ||
{{Infoboks Wikidata person |
|||
[[Fil:Kold Christen.jpg|thumb|Christen Kold]] |
|||
| wikidata = alle <!-- eller liste med ønskede feltnavne --> |
|||
⚫ | |||
| ingen_wikidata = <!-- uønskede feltnavne, fx religion, politik, partner --> |
|||
⚫ | |||
| navn = <!-- navnet øverst i infoboksen--> |
|||
⚫ | |||
| billede = |
|||
| billedtekst = |
|||
| billedstørrelse = <!-- standard er 250x300px (max 250px bred og 300px høj) --> |
|||
| fødselsdato = |
|||
| fødested = |
|||
| dødsdato = |
|||
| dødssted = |
|||
| bopæl = |
|||
| hvilested = |
|||
| nationalitet = <!-- fx: {{flagikon|Danmark}} Dansk --> |
|||
| politik = <!-- politisk tilhørsforhold --> |
|||
| religion = |
|||
| forældre = |
|||
| ægtefælle = <!-- brug gerne {{ægteskab}} --> |
|||
| partner = |
|||
| partnertype = <!-- Vises som label til partner, fx Kæreste --> |
|||
| børn = |
|||
| kendtfor = |
|||
| beskæftigelse = |
|||
| hjemmeside = |
|||
| signatur = |
|||
}} |
|||
⚫ | |||
Han var søn af en skomager, Mikkel Christensen Kold, fra [[Thisted]]. |
Han var søn af en skomager, Mikkel Christensen Kold, fra [[Thisted]]. |
||
I [[1831]] startede han som [[omgangslærer]] i [[Fårtoft (Thisted Sogn)|Fårtoft]] lidt øst for Thisted. Kort efter blev han huslærer på gården Kovstrup i [[Sønderhå Sogn|Sønderhå]] i [[Thy|Midtthy]], hvor han underviste proprietærens børn. I nabosognet [[Snedsted Sogn|Snedsted]] gik han herefter på [[lærerseminarium|seminariet]] ([[Snedsted Seminarium]]). |
I [[1831]] startede han som [[omgangslærer]] i [[Fårtoft (Thisted Sogn)|Fårtoft]] lidt øst for Thisted. Kort efter blev han huslærer på gården Kovstrup i [[Sønderhå Sogn|Sønderhå]] i [[Thy|Midtthy]], hvor han underviste proprietærens børn. I nabosognet [[Snedsted Sogn|Snedsted]] gik han herefter på [[lærerseminarium|seminariet]] ([[Snedsted Seminarium]]). |
||
En anden påvirkning kom fra datidens [[gudelige vækkelser]] gennem bekendtskabet med lægprædikanten [[Peder Larsen Skræppenborg]]. For Kold gjaldt det, at der skulle være frihed i skole- og trosspørgsmål. Det bragte ham i modsætningsforhold til den offentlige skole og forhindrede ham i en årrække i at få ansættelse som lærer. Han nægtede at lære eleverne [[Balles Lærebog]] udenad. I stedet gjorde han den mundtlige [[fortælling]] til den vigtigste metode i undervisningen. |
En anden påvirkning kom fra datidens [[gudelige vækkelser]] gennem bekendtskabet med lægprædikanten [[Peder Larsen Skræppenborg]]. For Kold gjaldt det, at der skulle være frihed i skole- og trosspørgsmål. Det bragte ham i modsætningsforhold til den offentlige skole og forhindrede ham i en årrække i at få ansættelse som lærer. Han nægtede at lære eleverne [[Balles Lærebog]] udenad. I stedet gjorde han den mundtlige [[fortælling]] til den vigtigste metode i undervisningen. |
||
Linje 14: | Linje 37: | ||
Kold ragede uklar med Hass, men brugte sin uddannelse som bogbinder, og tjente i årene i Smyrna ([[1842]] til [[1847]]) penge nok til ikke bare at ernære sig selv, men spare op til senere at kunne finansiere sit skolearbejde i Ryslinge. Da han kom hjem fra Tyrkiet, fik han ansættelse som huslærer hos den grundtvigske pastor C.F. Hassenfeldt i [[Gammel Sogn|Holmsland]] præstegård i Vestjylland, hvor han kunne udfolde sine skoletanker i undervisningen af præstens børn. |
Kold ragede uklar med Hass, men brugte sin uddannelse som bogbinder, og tjente i årene i Smyrna ([[1842]] til [[1847]]) penge nok til ikke bare at ernære sig selv, men spare op til senere at kunne finansiere sit skolearbejde i Ryslinge. Da han kom hjem fra Tyrkiet, fik han ansættelse som huslærer hos den grundtvigske pastor C.F. Hassenfeldt i [[Gammel Sogn|Holmsland]] præstegård i Vestjylland, hvor han kunne udfolde sine skoletanker i undervisningen af præstens børn. |
||
Han åbnede i [[1851]] Danmarks |
Han åbnede i [[1851]] Danmarks tredjeældste højskole i [[Ryslinge Højskole|Ryslinge]] på Fyn efter [[Rødding Højskole|Rødding]] ([[1844]]) og [[Uldum Højskole|Uldum]] ([[1849]]).<ref>[https://historiskatlas.dk/Ryslinge_H%C3%B8jskole_(1695) Ryslinge Højskole | Historisk Atlas<!-- Botgenereret titel -->]</ref> og i [[1852]] [[Danmark]]s anden friskole (den første var baptisternes friskole i Gunderup sogn, åbnet i 1851.<ref>Niels Anhøj, "Den første friskole i Danmark" i Årsskrift for Gistrup-Tølløse Højskoles Elevforening 1971, s. 26-31.</ref>) Han var påvirket af [[N.F.S. Grundtvig]] og førte i praksis Grundtvigs skoletanker ud i livet. |
||
I 1850 beskrev Kold sine skoletanker i ''Bogen om Børneskolen.'' |
I 1850 beskrev Kold sine skoletanker i ''Bogen om Børneskolen.'' |
||
Linje 21: | Linje 44: | ||
Han er begravet på [[Dalum Kirke|Dalum kirkegård]]. |
Han er begravet på [[Dalum Kirke|Dalum kirkegård]]. |
||
<gallery> |
|||
File:Kristen Kold i Mjolden.jpg|Mindesten i [[Mjolden]] |
|||
⚫ | |||
⚫ | |||
</gallery> |
|||
== Eksterne henvisninger == |
== Eksterne henvisninger == |
||
* {{Gravsted.dk}} |
|||
{{commonscat}} |
{{commonscat}} |
||
* [http://www.historie.sydfyn.dk/skole/kold/kold5.htm Kristen Kold. Den nordiske Folkehøjskole. Bidrag til dens historie af Ludvig Schrøder. Kbh. 1905.] |
* [http://www.historie.sydfyn.dk/skole/kold/kold5.htm Kristen Kold. Den nordiske Folkehøjskole. Bidrag til dens historie af Ludvig Schrøder. Kbh. 1905.] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20120106103849/http://www.historie.sydfyn.dk/skole/kold/kold5.htm |date= 6. januar 2012 }} |
||
* [http://www.impoulsen.dk/dalby.htm Dalby Friskole – Fra A. Ankerstrøm: 'Friskolen gennem 100 år', III, udg. 1949] |
* [http://www.impoulsen.dk/dalby.htm Dalby Friskole – Fra A. Ankerstrøm: 'Friskolen gennem 100 år', III, udg. 1949] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20101010160059/http://www.impoulsen.dk/dalby.htm |date=10. oktober 2010 }} |
||
== Noter == |
|||
{{reflist}} |
|||
{{DK-biostub}} |
{{DK-biostub}} |
||
⚫ | |||
{{autoritetsdata}} |
{{autoritetsdata}} |
||
⚫ | |||
[[Kategori:Danskere i 1800-tallet]] |
[[Kategori:Danskere i 1800-tallet]] |
||
[[Kategori:Lærere fra Danmark]] |
[[Kategori:Lærere fra Danmark]] |
||
[[Kategori:Skolefolk fra Danmark]] |
|||
[[Kategori:Folkehøjskoleforstandere fra Danmark]] |
|||
[[Kategori:Personer fra Thisted]] |
[[Kategori:Personer fra Thisted]] |
||
[[Kategori:Personer i Dansk Biografisk Leksikon]] |
[[Kategori:Personer i Dansk Biografisk Leksikon]] |
Versionen fra 27. jun. 2024, 19:49
Christen Kold | |
---|---|
![]() | |
Personlig information | |
Født | 29. marts 1816 ![]() Thisted, Danmark ![]() |
Død | 6. april 1870 (54 år) ![]() Dalum, Danmark ![]() |
Uddannelse og virke | |
Beskæftigelse | Missionær, lærer ![]() |
Information med symbolet ![]() |
Christen Mikkelsen Kold eller Kresten Kold (født 29. marts 1816 i Thisted, død 6. april 1870 i Dalum) var en dansk lærer, der var en pioner inden for højskole- og friskolebevægelsen.
Han var søn af en skomager, Mikkel Christensen Kold, fra Thisted.
I 1831 startede han som omgangslærer i Fårtoft lidt øst for Thisted. Kort efter blev han huslærer på gården Kovstrup i Sønderhå i Midtthy, hvor han underviste proprietærens børn. I nabosognet Snedsted gik han herefter på seminariet (Snedsted Seminarium).
En anden påvirkning kom fra datidens gudelige vækkelser gennem bekendtskabet med lægprædikanten Peder Larsen Skræppenborg. For Kold gjaldt det, at der skulle være frihed i skole- og trosspørgsmål. Det bragte ham i modsætningsforhold til den offentlige skole og forhindrede ham i en årrække i at få ansættelse som lærer. Han nægtede at lære eleverne Balles Lærebog udenad. I stedet gjorde han den mundtlige fortælling til den vigtigste metode i undervisningen.
Pastor Ludvig Daniel Hass, sognepræst i Mjolden, Ribe Stift, havde i 1838 hentet ham som huslærer til nabolandsbyen Forballum fra Øster Jølby på Mors, hvor Kold var blevet udelukket fra skolelærerembedet. Hass støttede ham i en ny strid med kancelliet om Balles lærebog. Men forgæves. I protest mod myndighederne sagde Hass sit sognepræsteembede op og fik Christen Kold med på sammen med han at rejse til Smyrna som missionærer for Det Danske Missionsselskab i 1842.
Kold ragede uklar med Hass, men brugte sin uddannelse som bogbinder, og tjente i årene i Smyrna (1842 til 1847) penge nok til ikke bare at ernære sig selv, men spare op til senere at kunne finansiere sit skolearbejde i Ryslinge. Da han kom hjem fra Tyrkiet, fik han ansættelse som huslærer hos den grundtvigske pastor C.F. Hassenfeldt i Holmsland præstegård i Vestjylland, hvor han kunne udfolde sine skoletanker i undervisningen af præstens børn.
Han åbnede i 1851 Danmarks tredjeældste højskole i Ryslinge på Fyn efter Rødding (1844) og Uldum (1849).[1] og i 1852 Danmarks anden friskole (den første var baptisternes friskole i Gunderup sogn, åbnet i 1851.[2]) Han var påvirket af N.F.S. Grundtvig og førte i praksis Grundtvigs skoletanker ud i livet.
I 1850 beskrev Kold sine skoletanker i Bogen om Børneskolen.
Kold var i sin levetid direkte involveret i oprettelse af omkring 100 friskoler på Fyn og Sjælland.
Han er begravet på Dalum kirkegård.
-
Mindesten i Mjolden
-
Mindetavle på Ch. Kolds fødehjem
-
Ch. Kolds gravsten
Eksterne henvisninger
- Kristen Kold. Den nordiske Folkehøjskole. Bidrag til dens historie af Ludvig Schrøder. Kbh. 1905. Arkiveret 6. januar 2012 hos Wayback Machine
- Dalby Friskole – Fra A. Ankerstrøm: 'Friskolen gennem 100 år', III, udg. 1949 Arkiveret 10. oktober 2010 hos Wayback Machine
Noter
- ^ Ryslinge Højskole | Historisk Atlas
- ^ Niels Anhøj, "Den første friskole i Danmark" i Årsskrift for Gistrup-Tølløse Højskoles Elevforening 1971, s. 26-31.
![]() | Spire Denne biografi om en dansker er en spire som bør udbygges. Du er velkommen til at hjælpe Wikipedia ved at udvide den. | ![]() |